Vytautas Slapšinskas

LAISVĖS VYTIS

LIETUVOS LAISVĖS ARMIJOS KARIAI VAKARŲ LIETUVOJE
(Kęstučio apygarda)

Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga
Kaunas 1999 m.

UDK 355.42(474.5)
Sl-09

© Vytautas Slapšinskas, 1999
© Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga, 1999

1SBN-9986-577-31 -4

Skaitytojui pristatoma buvusio Lietuvos Laisvės Armijos kario, partizano, politinio kalinio Vytauto Slapšinsko knyga pasakoja apie laisvės kovas Vakarų Lietuvoje - buvusioje Tauragės apskrityje, kurioje veikė vieni stipriausią Kęstučio apygardos junginių.

Knyga susideda iš trijų dalių. Pirmoje skelbiami pačio autoriaus prisiminimai apie LLA organizavimąsi ir veiklą Tauragės aps. Eržvilko vis., jo paties - Kęstučio apygardos partizano - kovą keliai. Autorius buvo vienas iš nedaugelio per stebuklą likusių gyvą partizaną, lageriuose praleidusią net 25-erius metus. Šis ilgas kančią kelias irgi aprašomas.

Antroje dalyje autoriaus bendražygių likimai, Kęstučio apygardos, Lydžio rinktinės laisvės kovą istorijos vyksmai. Prisiminimus baigia autoriaus sudarytas partizaną ir kitą žuvusiųjų nuo okupanto teroro sąrašas.

Medžiagą V.Slapšinskas pradėjo rinkti ir rašyti prisiminimus Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo pradžioje. Todėl jie šių dienų archyvų gausos požiūriu, be abejo, nėra tokie išsamūs. Tačiau tuo šaltinis yra ir vertingas: tai tikras praeities įvykių liudytojas. V.Slapšinskas pateikia tokių istorinių vyksnių, kurie, niekada nebuvę užfiksuoti priešo paliktuose archyvuose, padeda išsamiau apibūdinti laisvės kovą pradžios ypatybes Vakarą Lietuvoje, LLA veiklą.

Autoriaus sudarytieji sąrašai šiandien daugeliu atveju yra patikslinti ir išsamesni. Tačiau toks pradinis pavidalas tuo pačiu tampa šaltiniu, apibūdinančiu istorinės medžiagos apie laisvės kovas rinkimo padėtį bei sunkumus pirmaisiais atkurtos Nepriklausomybės metais.

Knyga iliustruota autoriaus surinktomis nuotraukomis. Daugumą šiose nuotraukuose įamžintų asmenų nustatė ir atpažino pats V.Slapšinskas. Visos jos saugomos Tremties ir Rezistencijos muziejuje Kaune.

Lietuvos laisvės kovotojas Vytautas Slapšinskas, sukaupęs visą šią medžiagą, nespėjo pabaigti darbo. Jis mirė 1994 m. Knygos leidimu rūpinosi jo žmona Stanislava Slapšinskienė.

Geros valios skaitytojas, tikimės, atleis pasitaikančius netikslumus ar knygos trūkumus ir supras leidėjus, kuriems buvo svarbu parodyti Vytauto Slapšinsko parengtos medžiagos vertę bei išsaugoti autentiškumą. Bet kuriuo atveju tai vertingas istorijos šaltinis mokslininkams ir visiems skaitytojams, kurie domisi laisvės kovų istorija.

Leidėjai dėkoja už finansinę paramą Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo, aukų rėmimo ir atminimo įamžinimo fondui.

LIETUVOS LAISVĖS ARMIJOS KARIAI VAKARŲ LIETUVOJE (Kęstučio apygarda)

1941    m. birželio mėnesį praūžus karo bangai toliau į Rytus, keli bolševikiniai daliniai atitrūko nuo savos kariuomenės. Susiorganizavę partizanai bandėme krašte palaikyti tvarką ir raginome raudonąjį žvėrį greičiau trauktis iš Lietuvos.

Birželio 28 d. gavome įsakymą visam Varlaukio daliniui vykti į Batakių valsčių prie Varnaitinės miško. Tik vienas skyrius buvo paliktas sargybos būstinėje. 16 val. atvykę į nurodytą vietą radome Eržvilko partizanų dalinį. Mūsų skyriui teko užimti kanalą išilgai miško. Kiti skyriai pradėjo košti mišką. Prasidėjo susišaudymas su raudonaisiais. Batakių geležinkelio stotyje stovėjo vokiečių kariai, jie ant stoties stogo užsinešė kulkosvaidžius ir budėjo visą naktį. Tik ryte sužinojo, kas vyko. O mes, laimėję mūšį, grįžome į namus. Reikėjo imtis darbo - buvo šienapjūtės metas.

Karo pradžioje areštuotiems komunistams bausmės buvo švelnios. Mūsų būstinėje tokius palaikę kelias dienas išteisino, Eržvilke jų būta daugiau, bet irgi išteisinti, tik keletas labiausiai nusikaltusių atiduoti vokiečių gestapui.

1942    m. Juozas Babilius, buvęs Nepriklausomos Lietuvos karininkas, Varlaukyje pradėjo organizuoti LLA rinktinę. Aš, Vytautas Slapšinskas, įsijungiau į šią karišką organizaciją ir 1942 m. rugsėjo mėn. Lenkčių k., Viktoro Jokubausko sodyboje (Eržvilko vls.) daviau priesaiką Dievui ir Tėvynei, kurios šventai laikiausi. Tada mes platinome pogrindinę spaudą savo apylinkėse, šviesdami gyventojus įvairiais klausimais. Kelis kartus buvom susidūrę su komunistinių pažiūrų gaujomis, neišvengėme ir ginkluotų konfliktų.

Baigiantis karui, 1944 08 24 buvo nutarta sušaukti mūsų dalinio susirinkimą. Jis įvyko Oponiškių k., Jono Mačiulio miškelyje. Buvo numatyta mūsų tolimesnės veiklos programa. Kadangi frontas stovėjo prie Dubysos, jau žinojome, kaip žiauriai bolševikai elgėsi su žmonėmis. Praslinkus pirmoms fronto linijoms, girdėjome apie areštus ir tardymus. Leitenantas Petras Ruibys susirinkime įkūrė partizanų rinktinę, susirašė pavardes vyrų, kurie bolševikams vėl okupavus Lietuvą negalės gyventi laisvai. Apsvarstę tuometinę mūsų tautos padėtį, išsiskirstėme į namus.

1944 m. spalio 10 d. pasirodė bolševikai. Jie sėdėjo mano tėvų namuose prie to paties stalo, kur vakar sėdėjo vokiečiai, ir gėrė naminę su aliejumi. Trečią dieną čekistai pradėjo lankytis pas Joną Starkų ir mano tėtės ūkyje, ieškodami manęs ir Jono. Aš buvau gavęs šaukimą į rusų kariuomenę, todėl namuose nebūdavau, slapsčiausi miške.

Artėjo šv.Kalėdos. Gavome žinių, kad bolševikai gaudys vyrus į kariuomenę. Šv.Kalėdų rytą su Jonu Starkumi nutarėme pasižvalgyti kaime. Praėjus Mataušo Mauriaus ūkį, į namus pradėjo švilpti kulkos. Pamatę atbėgančius čekistus, pradėjome atsišaudydami trauktis. Per Lenkčių k. Daugėliškės mišką pasiekėme Kancerio ūkį ir ten sulaukėme vakaro. Vakare grįžome į namus. Kitą dieną nuėję pas Izidorių Tamošaitį į Pagirių kaimą radome mūsų belaukiančius vyrus. Kalbėjome, kad reikia išlaisvinti Gaudentą Kisielių[1], kol jo iš Eržvilko neišvežė į Tauragę. Mūsų žvalgai apsilankė miestelyje ir sužinojo, kad ten labai daug čekistų - mūsų jėgos per silpnos.

[1] Gaudentas Kisielius-Tomas tuo metu buvo LLA Eržvilko kuopos vadas, suimtas autoriaus minimų gaudynių metu. - Red.pastaba.

Mūsų kaime pas Norkus slapstėsi jų pusbrolis Vacys Ivanauskas iš Raseinių. Nusprendėme, kad mums čia nesaugu. 1945 m. sausio 12 d., gavę slaptažodį, iškeliavome

Vytauto Slapšinsko tėvas Pranas

1941 m. Varlaukio būrio partizanas Vytautas Slapšinskas

Vytautas Slapšinskas, sulaukęs Lietuvos nepriklausomybės

Pranas Slapšinskas 1955 m.

į partizanų dalinį. Ryšininkas Juozas Kubilius parodė kryptį ir pasakė ūkį. Nuėję pas Paviščiovio Jodį, praleidome naktį. Rytą pasiekėme Papartinės mišką, kur stovyklavo partizanai. Mus pristatė, supažindino ir prasidėjo tikros partizaniškos dienos.

Balandžio 28-osios rytą Papartinės miške bazavosi du būriai partizanų ir Tamulio skyrius. Atbėgęs ryšininkas Česius Sadauskas, eigulio sūnus, pranešė, kad rusai jau miške. Po pusvalandžio prasidėjo puolimas. Mūsų būrių vadai puikiai vadovavo sparnams ir, sutikę rimtą pasipriešinimą, čekistai pradėjo trauktis iš miško. Šiame mūšyje žuvo Bakšys iš Paparčių kaimo, o aš buvau sužeistas. Penkių kvartalų miške nebegalėjome pasilikti, tad buvo nutarta keltis į kitus miškus. Vakare persikėlėme per upę ir nužygiavome į Daugėlinės mišką, čia sulaukėme ryto. Prie sargybinių atėjo žmogus, kurį dalis mūsų vyrų, apsimetę stribais, išklausinėjo apie vietinius gyventojus. Jam paminėjus, kad pas Macijauską ir Juškį lankosi miškiniai, mes sužinojome mums reikalingus žmones. Vėliau pasiekėme Petkaičių mišką, kur įsirengėme stovyklą.

Gegužės mėn. sužinojau, kad iš Eržvilko atvažiavusi gauja čekistų ir stribų nusiaubė namus, palikdami plikas sienas, išsivarė gyvulius. Areštavo tėtę ir dešimtmetį brolį. Juos nusivarė į Eržvilką. Mano tėtis nuo caro laikų tarnavo geležinkelyje eksploatacijos skyriuje. Iš santaupų nusipirko 16,5 ha žemės Oponiškių k. Statėsi trobas. 1940 m. sausio mėn. tėtis išėjo į užtarnautą poilsį, turėjo gauti 104 litus pensijos, o savišalpos fonde dar buvo likę 3 000 litų -atėjus bolševikams viskas prapuolė.

Ištrūkę iš stribyno, tėvas ir brolis gyveno svetimomis pavardėmis ir daug vargo. Svarbiausia - nebuvo palūžę, tvirtai tikėjo Lietuvos ateitimi.

Lietuvos kariuomenės puskarininkis, LLA narys Jonas Strainys-Saturnas turėjo suformavęs partizanų dalinį

Vytautas Slapšinskas. Batakių vls. Ožnugario k. prie Stepono Juškio ūkio 1949 09 19

Juozas Babilius, LLA organizatorius ir kūrėjas Varlaukyje, vėliau bolševikų nukankintas Tauragės "Šubartinėje"

Juozas Babilius ir jo žmona Birutė Džiankaitytė-Babilienė

Rykiškių miške. 1945 m. sausio 12 d. auštant, bolševikai užpuolė Saturno partizanų bunkerį. Kautynėse žuvo kulkosvaidininkas Anzelmas Norkus. Tą patį rytą bolševikai išgrobstė ir sudegino Saturno ūkį, areštavo nepilnamečius brolius. Batakių valsčiuje prasidėjo masiniai areštai. Areštavo ir Juozą Babilių. Izidorius Babilius iš dokumentų sužinojo, kad brolis Juozas buvo nušautas vežant į kalėjimą.

Gegužės pabaigoje Saturno dalinys, kuriam priklausiau ir aš, iš Petkaitinės persikėlė į Rudžių miškus. Vėliau išžygiavo į Užporkasinės miškus, Viduklės vls., kur po kelių dienų susidūrė su čekistais. Tik pastebėję priešą atidengėme ugnį iš vokiečių kulkosvaidžių į dar neišlipusius iš mašinų čekistus. Taip mums pasisekė laimingai pasitraukti iš apsupimo žiedo, nepatyrus nuostolių.

Po mūšio grįžome į Rudžių mišką, čia pailsėję pasitraukėme Tauragės link, kur susidūrėme su vietiniais čekistais. Šį kartą buvo sužeistas mūsų vadas Saturnas ir Antanas Norkus. Juos paslėpėme Būkintlaukyje, pas Macijauskus bunkeryje. Čia, apsupti bolševikų, jie nusišovė. Partizanų išniekinti kūnai buvo pamesti turgavietėje.

Saturną pakeitė Antanas Jonikas-Rolandas. 1945 m. liepos 4 d. būrys pasidalijo į dvi dalis. Viena dalis pasiliko Rudžių miške, kita iki vakaro apsistojo pas Joną Toliušį Pagirių k. Čia jie buvo užpulti čekistų ir patyrė didelių nuostolių. Čia žuvo Petras Zinkus, Kazys Jukna, Pranas Macijauskas ir Vladas Šaulys. Vyrų kūnai buvo numesti Eržvilko turgavietėje. Tolišių šeima ištremta į Sibirą. Jų kaimynai Preilauskai apiplėšti, sumušti, 16-os metų duktė Onutė išžaginta ir negyvai nukankinta per vieną naktį. Jos lavonas iš pradžių įmestas į tvenkinį Eržvilke, paskui ištrauktas ir paslėptas nežinia kur. O jos budelis Ivanas Mačalovas (Ivan Aleksandrovič Mačalov) ir padėjėjas Zigmas Gramaila dar ilgai mėgavosi gyvenimu Vilniuje. Kiti žuvę partizanai buvo užkasti Balandinės miške ir tik 1989 m. garbingai perlaidoti į Varlaukio kapines.

Jonas Starkus-Maželis Lietuvos kariuomenėje

Antanina Slapšinskaitė-Šeputienė, Varlaukio partizanų ryšininkė

Vacys Ivanauskas-Vytenis

Vladas Šaulys (dešinėje)

Rudenį, pasveikus Rolandui, buvo nutarta atkeršyti žudikams. Per keletą minučių sudaužėme Cigalnės stribų būstinę, nukovėme stribų. Kitą dieną laukėme pasirodančių čekistų iš Gaurės. Juos pasitikome mums patogioje vietoje ir surengėme "balių". Gaurės stribų viršininką paėmėme į nelaisvę, baigusieji čekistų mokyklą į nelaisvę nepasidavė. Pasibaidžius arkliams, ratuose liko sužeistas stribas. Taip buvo išlaisvintas nuo komunistų Gaurės miestelis: nutraukti ryšiai, sunaikinti valsčiaus dokumentai, apsirūpinta produktais. Nukauti 8 enkavedistai ir valsčiaus aktyvistai. Iš kovos negrįžo vienas partizanas.

1945    m. lapkričio 11 d. įvyko Gaurės akcijos tęsinys -buvo užimtas Girdžių miestelis. Partizanams vadovavo V.Sideravičius.

Po šių pergalingų mūšių į Rudžių miškus buvo pritraukta gausi čekistų kariuomenė su tankais ir patrankomis. Partizanams pavyko pasislėpti, ir jie pradėjo ruoštis žiemai.

1946    m. bolševikų laikraščiuose pasirodė straipsniai "Europoje Čerčilis žvangina ginklais". Tad mūsų Tėvynėje pasklido pakili nuotaika, kad laisvė ne už kalnų.

1946 metais aš jau priklausiau Lydžio rinktinės štabo apsaugos daliniui. Pradėjome ruoštis žiemai. Pasnigus puldavo čekistai su savo šnipais, būdavo labai sunku pasislėpti. Kai ūkininkai pravažinėdavo rogėmis kelius ir keliukus, čekistus pavykdavo suklaidinti. Mes susiskirstėme po kelis vyrus į grupes, tarpusavyje palaikydami ryšį. Slėptuvėje pas Joną Butkų iš Smaidžių kaimo slėpėmės keturiese: aš, I.Gvazdauskas, V.Mišeikis iš Būtaičių k. ir J.Starkus. Suėmus šeimininką, iškeliavome pas Rolandą. Jo būrys žiemai buvo pasiruošęs miške du bunkerius, pusiau įleistus į žemę. Bunkeriai apjuosti apkasais su kulkosvaidžių lizdais. Iš viso buvome keturiasdešimt vyrų.

Vladas Mišcikis-Zuikis, Bronius Liesys-Naktis, Antanas Liesys-Idenas

V.Mišeikis-Tarzanas, 3-as -Jonas Paliokas su Raudgirio partizanais

Bronius Aluzas-Bedalis ir V.Mišeikis-Tarzanas

Žiema praėjo ramiai, tik teko normuoti maistą.

1947    m. sausio 7 d. prie Tauragės Pameičių k. apsistojome trijuose vienkiemiuose po devynis vyrus. Po pietų sargybinis pamatė maždaug 300 čekistų būrį. Nepastebėti čekistų, užėmėme tinkamas kautynėms pozicijas. Po keletos minučių būrio vadas Rolandas sukomandavo: "Ugnis!" kai užgrojome iš kulkosvaidžių ir automatų, priplojom okupantus prie žemės; ne vienas iš jų "užmigo". Po kiek laiko keletas čekistų bandė veržtis pirmyn, bet jiems nepavyko. Toks susišaudymas vyko iki sutemų. Vadas davė komandą trauktis iš mūšio vietos. Žuvusių ir sužeistų neturėjome, tad greitai nužygiavome savo keliais.

1948    m. gegužės mėn. Kęstučio apygardos štabas stovyklavo Papartinės miške, Šimkaičių valsčiuje. Aš buvau išvykęs kelioms dienoms su reikalais. Gegužės 31-osios naktį, grįžtant į dalinį, pradėjo stipriai lyti. Ten buvo mūsų "kareivinės" ir man siūlė pasilikti, bet buvau prižadėjęs sugrįžti ir teko eiti. Lietus vis smarkėjo. Perlijo taip, kad piniginėje sušlapo nuotraukos. Netoli Papartinės ant kelio pamačiau stovintį vyrą. Priėjęs artyn, paklausiau, kas toks. Išgirdęs slaptažodį, pažinau manęs laukiantį Žilių. Kai pasiekiau stovyklą, palapinės buvo beveik perlytos. Į vieną jų atsiguliau ir kiek pamiegojau. Staiga mane žadina ir sako, kad prie Paviščiovio miško atvažiavo 26 mašinos čekistų. Pradėjome slėpti daiktus ir maskuoti pačią stovyklą. Mašinos judėjo per Paupio miestelį. Pajutom, kad Papartinė apsupta čekistų. Visas dalinys pradėjo trauktis Paupio miestelio link. Žilius ir Keparutis iš Birutės rinktinės išėjo pažiūrėti, kas dedasi kaime. Po pusvalandžio girdime, kad atitraška, bet nematom. Žvalgai taip eiti negalėtų. Ir po kelių minučių pamatėme, kad miške medžių mažai - kiek daug bolševikų ateina. Prasidėjus kautynėms, supratome, kad puola ne čekistai, o reguliarioji kariuomenė. Per antras kautynes sužeidžia dar ne visai pagijusį

Vaitkus-Kilpa ir Vladas Mišeikis-Tarzanas

Keparutį (vieną iš brolių). Jis nusišovė. Su trumpomis pertraukomis keturis kartus kovėmės su bolševikais.

Miško kautynės labai išvargino, bet atsiplėšėme nuo burliokų ir apsistojome jaunų eglaičių gojelyje. Leidosi saulė, Papartinės miške pasilikti jau negalėjome. Gauja okupantų praslinko mūsų nepastebėjusi. Tada sukalbėję vakarinę maldą, nutarėme eiti per Paparčių kaimą Šaltuonos link. Ėjome labai tyliai ir atsargiai. Išėję iš miško, pamatėme išmintus takus. Supratome, kokios didelės priešo jėgos buvo mestos prieš mus. Žingsniuojant per Paparčių kaimą nuo Pašlynio miško išgirdome rusiškai klausiant, kas eina. Sulindome į rugius ir šliauždami pasiekėme Šaltuonos kelią. Kaime girdėjosi rusiškai šūkaujant ir komanduojant, sargybinio nesimatė. Sėkmingai pasiekėme upę ir ją tyliai perbridome. Dievo palaima lydėjo mus - sėkmingai ištrukome iš apsupimo. Daug kartų teko pakliūti į apsupimą, bet į tokį nebuvome patekę. Nei valgę, nei gėrę, pervargę, purvini pasiekėm Labgirių mišką, bet čia nepasilikome. Jau auštant priėję Pavidaujo miškus, griuvome po medžiais poilsiui. Po pietų gavome žinią, kad į Labgirių mišką atslinko apie 500 čekistų, o prie Šimkaičių miškų atvažiavo 20 mašinų burliokų. Mūsų pasirinktas kelias pasirodė teisingas. Sulaukęs vakaro, mūsų dalinys patraukė Balandinės miško link. Apsistojome pas ūkininką, gyvenusį netoli miško. Vienas mūsų išėjo apsižvalgyti į kaimą, grįžęs pasakė matęs čekistų pilną mašiną. Nieko nelaukę, per laukelį nuėjom į artimesnį Balandinės miško kampą ir ten pasislėpėm. Vėliau šeimininkai pasakojo, kad mums išėjus sodyboje pasirodė rusai ir atliko kratą.

Mišku priėjome Jurbarko-Eržvilko vieškelį, apsižvalgėme, kad nebūtų pasalų. Be kliūčių perkirtus vieškelį, pasukome Purviškių miško link, kur buvo mūsų karo mokyklos stovykla. Pagaliau pasiekėme stovyklą, į kurią kelią

Eržvilko partizanų ryšininkės Marytė Juknytė iš Purviškių k. ir Vera Butkutė iš Naujininkų

žinojau tik aš vienas. Stovykla buvo gerai užmaskuota. Nuėjęs ryšio sužinojau, kad iš Tauragės Eržvilko link nuvažiavo šimtas mašinų čekistų. Vyrai po kelis išsiskirstė į įslaptintas "kareivines".

Mes su Geniumi ir Ledu išėjome kartu. Pradėjo lynoti. Liko keli kilometrai, nebetoli rytas, o mano draugai neteko jėgų. Paėmiau jų ginklus ir mes vargais negalais įveikėme likusį kelią. Pasiekėme "kareivines". Tada tris dienas ilsėjomės saugioje vietoje. Atsigavome. Vėl buvome pasiruošę kovai prieš raudonuosius okupantus.

1948 metais į kovą prieš Lietuvos partizanus Maskva pasiuntė mongolų tautybės[2] čekistus. Iš pradžių jie pasirodė Kazlų Rūdos miškuose, o vėliau pasiekė ir Žemaitiją. Pirmieji su jais susidūrė Gaurės dalinio partizanai. Rugpjūčio 15 d. mūšyje žuvo apie 15 partizanų, o likę gyvi pasakojo apie laukinius mongolus. Azijatai - tas žodis jiems per švelnus, nors supratome, kad jie buvo Maskvos propagandos paveikti. Gerai žinomi Maskvos skaldymo, pjudymo ir šantažavimo būdai. Tik tokiomis priemonėmis jie sugebėjo pavergti tautas ir su durtuvų pagalba laikėsi valdžioje.

[2] Autorius turėjo galvoje Vidurinės Azijos tautybes, dėl išvaizdos pravardžiuotas "mongolais". - Red.pastaba.

Tų metų rudenį mes su Vladu Gudavičiu-Vaišnora ir Iksu, buvusiu Jurbarko gimnazijos mokiniu, Paulaičio auklėtiniu, turėjome reikalų Jurbarke, Kalniškių gatvėje, pas Paulaičio giminaitį. Be didesnių nuotykių pasiekėme tikslą ir perdavę žinias išžygiavome iš miesto. Mus vedė Iksas. Gimtajame mieste jis gerai žinojo visas gatveles ir takelius. Jo dėka mums pasisekė atlikti užduotį pačioje čekistų panosėje.

1950 m. sausio 13 ar 18 dieną Kalniškių miško eigulys parodė Jurbarko čekistam požeminę slėptuvę. Partizanai ją buvo įsirengę žiemai praleisti. Vyrai ant primuso ryte virė pusryčius. Atsidarę slėptuvės angą, išgirdo kažką traškant, bet pagalvojo gal šernai. (Miške dažnai traukdavo šernų šeimyna, ir mes jiems visada duodavome kelią. O lapės ir vilkai buvo keletą kartų pavogę mūsų mėsą.) Vyrai angą užsidarė, norėdami palaukti, kol žvėrys praeis. Po kiek laiko pajuto, kad kažkas mėgina atplėšti angą. Nieko nelaukę paleido seriją šūvių. O į slėptuvę brovėsi išdavikas Šimboris ir Jurbarko papulkininkis čekistas, kurie abu nuo tų šūvių ir krito. Norkus iš Globių kaimo išsiveržė iš slėptuvės sveikas, o Paganinis, buvęs Eržvilko pašto darbuotojas, ir dar trys partizanai žuvo, besiverždami iš apsupties. Jų slapyvardžių neprisimenu. Vėliau išaiškėjo, kad eiguliui Šimboriui už išdavystę čekistai buvo prižadėję 40 tūkst. rublių. Nuo eigulio, visą gyvenimą išdirbusio miškuose, neįmanoma pasislėpti: jis savo eiguvoje visada mus rasdavo...

1951 m. gegužės 15 d. Šimkaičių vls. Papartinės miške prasidėjo partizanų konferencija. Gegužės 16 d. ji persikėlė į Paviščiovio mišką Eržvilko vls. Antanas Bakšys-Klajūnas buvo atleistas iš Kęstučio apygardos vado pareigų ir paskirtas Vakarų srities vadu. Kęstučio apygardos vadu tapo Pakarklis, anksčiau vadovavęs Birutės rinktinei.

Tapęs srities vadu Antanas Bakšys-Klajūnas kartu pasiėmė mane, Vytautą Slapšinską. Vadas man įsakė žemėlapyje apibrėžti srities gyvenamąjį rajoną. Atlikęs darbą, žemėlapį grąžinau vadui.

Konferencijai pasibaigus, mūsų rajone pradėjo siausti čekistai. Dieną visur ramu, lyg jų nebūtų apylinkėje, bet pradėjus temti, ima bildėti dešimtys mašinų su čekistais. Vienkiemiuose, pajutę svetimus, pradeda draskydamiesi loti šunys. Raudonieji slankioja naktimis po kaimus, suruošę pasalas guli ant tiltų ir lieptų, laukdami aukų. Išaušus rytui susėda į tas pačias mašinas ir grįžta į miestus, kur turėjo nuolatines stovyklas. Aš įtariau, kad mūsų rajonas sąmoningai skundžiamas čekistams.

1951    m. rugpjūčio mėn. Kazimieras Ruibys su Kęstučio apygardos vadu vyko į susitikimą prie Petkaičių miško, Skaudvilės vls., Būkintlaukio k. Kazimieras pirmas pasuko į sodybą. Tik įėjus į kiemą, iš už gyvatvorės iššokę čekistai jį suėmė. Kęstučio apygardos vadas Kanopa ėjo šiek tiek atsilikęs, todėl prisidengus nakties tamsa, jam pavyko ištrūkti iš okupantų rankų. Vadą čekistai apšaudydami vijosi iki Daugėlinės miško apie 12 km. Kanopai pasisekė pasiekti mišką. Po šio įvykio pasidarė aišku, kad Jonas Nobaras žinojo mūsų teritorijos ribas ir tapo okupantų įrankiu ir tautos duobkasiu.

1951-1952 metų žiema buvo beveik be sniego. Tai labai gerai, nes po susišaudymo nelieka pėdsakų. O jei yra sužeistų, tai ir kraujo dėmės neraudonuoja iš toli.

1952    m. sausio mėnesį vado buvau išsiųstas ūkiniais reikalais. Sutartu laiku niekaip negalėjau sugrįžti, nes labai suaktyvėjo čekistų siautėjimas. Turėjau slėptis vienoje iš atsarginių slėptuvių, kurias vadinome "kareivinėmis". Tokių slėptuvių turėjome ir miškuose, ir pas ūkininkus ūkiuose, ir gyvenamosiose trobose.

1952 m. sausio 24 d. vakare nuėjau į ryšio punktą susitikti su Geniumi ir Klajūnu. Ryšininkui perdaviau, kad jų lauksiu Šlegerinės miško kairiajame kampe nuo kelio. Iš ten turėjome visi kartu keliauti toliau. Grįžęs į slėptuvę Šlegerinės miške, radau savo žmoną Levutę. Ji buvo Kęstučio apygardos štabo ryšininkė Pinavija. Pinavija palaikė ryšius su Pranute Juškyte iš Paupio kaimo ir Brone Macijauskaite iš Šveisčių kaimo. 1951 m. liepos pabaigoje anksti ryte Levutės tėvų Šegždų sodybą apsupo stribai iš Nemakščių. Jie tikrino visos šeimos dokumentus. Mano žmona turėjo padirbtus dokumentus Žičkutės pavarde. Iki tol jai pavyko išsisukti, bet tą kartą, išduota Vlado

Antanas Bakšys-Germantas, Klajūnas

Varguolis, Vytautas Slapšinskas, Juozas Kisielius-Genius

Švelnio, įkliuvo. Stribai tuoj pasakė, kad ji esanti ne Žičkutė, bet Šegždaitė. Levutę suėmė, o Šegždos sodyboje pradėjo kratą. Nutaikiusi progą, Levutė pasiprašė gamtiniam reikalui. Sargybinis ją palydėjo ant upelio kranto prie sodybos. Pastebėjusi, kad sargybinis kažką pasilenkęs veikia, pabėgo.

Tada prasidėjo nauji vargai, nes negalėjo legaliai gyventi. Reikėjo gauti naujus dokumentus. Parašiau prašymą į Prisikėlimo apygardą. Žmona kas dieną ėjo vis pas kitus žmones. Čekistai siautė kaip pragaro velniai, ieškodami partizanų ir jų pagalbininkų. Šlegerinės mišką Levutė pasiekė žiemą, kur sausio 24 d. aš ją sutikau.

Susitikimas su srities vadu Klajūnu ir Geniumi neįvyko. Visas Šlegerinės miškas buvo apsuptas. Savo akimis mačiau, kaip prie upės kareivis šalia kareivio gulėjo. Buvome išduoti, vadinasi, žinoma ir mūsų slėptuvė. Supratome, kad reikia veržtis. Pasirinkom vietą, kur mažiau priešų - ties Murauskų sodyba. Tikėjomės išlindę iš miško pasiekti Taučelių kaimą. Bet miške priešas jau pradėjo spausti ir iš miško išstūmė ant Antano Parnarausko žemės. Prasidėjo žūtbūtinė kova. Jos metu žuvo mano žmona Levutė. Mane sužeidė, dar pajutau, kaip priešas iš manęs išlupo ginklą ir netekau sąmonės. Per tardymą man sakė, kad mūšyje nukoviau keletą čekistų ir jų šunį. Čekistai mane pradėjo tardyti jau A.Parnarausko ūkyje. Tardymo metu net keletą kartų netekau sąmonės. Po to įmetė į mašiną, apdengė šiaudais. Prilipo kareivių ir mes nuo Šlegerinės miško pajudėjome Skaudvilės link. Sustojome Tauragėje prie Šubartinės. Tardant daugiausia klausinėjo, kur yra Klajūnas. Šubartinėje greitai pajutau, kad visai nebeturiu jėgų.

Buvau taip sumuštas ir nukamuotas, kad nebepaėjau. Troškau numirti. Tada mane nunešę numetė Šubartinės palėpėje ir, užmetę kruviną skarmalą, paliko gulėti. Gal po pusvalandžio atvedė Valantiejų iš Vėžaičių k. Šis patarė viską pasakyti, nes neatsilaikysim. Buvau visiškai nuogas, numečiau nuo savęs skudurą ir sakau Valantiejui: "Aš jau viską pasakiau, matai, kaip atrodau". Buvau visas sudaužytas, mano kūnas tamsiai mėlynos spalvos. Tuoj pat čekistas Valantiejų išvedė.

Po dienos ar dviejų pradėjo tardyti toks rusas - sadistas. Man pasidarė labai bloga ir paprašiau vandens. Davė atsigerti, bet vandens skonis pasirodė kažkoks keistas. Pajutau norą kalbėti, bet susivaldžiau ir pradėjau vemti. Noras kalbėti praėjo, supratau, kad vietoj vandens buvau gavęs kažkokių nuodų.

Keliom dienom mane paguldė į Tauragės ligoninę. Gulėjau vienutėje, saugomas dviejų sargybinių: stribo ir čekisto. Vienas stovėjo prie galvos, o kitas prie kojų. Į palatą ateidavo ligoninės sesutės, bet aš neturėjau teisės jų kalbinti, galėjau pasakyti būtiniausią reikalą. Visą laiką galvojau apie mirtį. Seselės Macijauskaitės (tuokart jos pavardės nežinojau) paprašiau, kad ji mane truputį pakeltų. Apkabinau jos kaklą ir tyliai pasakiau: nunuodyk mane. Jinai man tyliai atsako: sąžinė neleidžia...

Tardymai vyko ir ligoninėje - dienom ir vakarais, vidurnakty netardė.

Po poros dienų vakare privirto į palatą čekistų kapitonų ir pulkininkų. Atnešę mano kruvinus drabužius, suveltus dirvono purvais. Liepė rengtis - teks kažkur važiuoti. Čekistai įkišo mane į "varanoką", šalia susėdo trys ar keturi kareiviai. Laukiau provokacijos, nes žinojau, kad čekistai suorganizuoja susišaudymą: neva partizanai išvaduoja sužeistąjį. Suimtasis - "išlaisvintas partizanas" viską papasakoja atvirai - jį atgal į kalėjimą. Supranti, kad esi apgautas, bet jau per vėlu. Tokių įvykių yra buvę ne vienas.

Tą naktį mane atvežė į Klaipėdos kalėjimą. Patalpino į vagių ir provokatorių (vienas jų buvo Rinčius nuo Šilutės ar Šilalės, kitas - Teikertas iš Klaipėdos) kamerą. Šitai aš greitai supratau iš man užduodamų klausimų.

Surengė akistatą su Ūmantu iš Lenkčių kaimo Eržvilko vls. Reikalas su Ūmantu buvo toks: mūsų dalis atsarginių ginklų buvo ištepti ir sukelti į sėklines egles Paupio miške už kelių kvartalų nuo Ūmanto ūkio. Esant reikalui, galėjome pasiimti juos ir naudoti. Ūmanto sūnus, slampinėdamas po mišką, rado mūsų paslėptus ginklus ir juos pasiėmė. Ūmanto paprašėme, kad grąžintų. Lyg ir prižadėjo... Senis Ūmantas nudūmė į Eržvilką ir pranešė čekistams. Šių privažiavo pilnas miškas, siautė po apylinkes kelias dienas. Žinodami, kad tai Ūmanto darbas ir kad jis komunistas, mes jam apkaltinom ausis.

Akistatoje Ūmantas viską papasakojo ir siūlė čekistams man duoti į kaulus. Nepaisant mušimų, vis tiek neprisipažinau. Rodos, 1952 m. balandžio pabaigoje ar gegužės pradžioje į tardymą sugužėjo aukšto laipsnio čekistai ir prokuroras. Vienas jų paklausė, ar tikiu į Dievą. Atsakiau - taip. Tada kirto į veidą. Klausė, kur Klajūnas; atsakiau, kad nežinau. Prokuroras sako: "Nacistų ir fanatikų neištardysi, kiek jų per tardymą yra užmušta - jokios naudos. Reikia baigti jo bylą". Paklausė, ar pasirašysiu, kad tardomoji byla būtų baigta. Pasirašiau. Čekistas pranešė, kad mano teismas bus 1952 m. gegužės 29 d. Baigus tardymą, pervedė į politinių kalinių kamerą. Kai pakliuvau pas politinius kalinius, vieno likimo draugus, jaučiausi lyg būčiau laisvėje. Labai jau įkyrėjo būti kartu su vagimis ir įvairaus plauko provokatoriais.

Kameroje buvo Snepkus - jaunas partizaną iš Kardo rinktinės. Jis turėjo 13 žaizdų. Prisimenu partizaną Dargį nuo Laukuvos, kitų vyrų pavardes pamiršau. Tiesa, buvo mūsų kameroje dar policininkas Latakas, su kuriuo kartu važiavome iki Vilniaus. Latakas buvo labai narsus vyras, bandė pabėgti iš Klaipėdos kalėjimo, nors jį saugojo septyni sargybiniai. Jis vienu smūgiu juos pargriovė ir pasileido bėgti pro kalėjimo vartus. Tačiau nubėgo tik kokius 300 metrų, kai jį pašovė jūrininkai. Ir vėl Latakas pakliuvo čekistams į nagus.

Štai ir atėjo gegužės 29-oji, mano teismo diena. Aš, visiškai nugenėtas čekistų, nepaėjau savo kojomis. Mane atnešė ir pasodino tarp kėdžių, kad per teismą sėdėčiau, o ne gulėčiau. Teisė Klaipėdos kalėjimo "raudonajame kampelyje" Pabaltijo karinis tribunolas. Sėdėjau netoli lango, mačiau žmones vaikštant gatve. Buvau įsitikinęs, kad gausiu mirties bausmę, bet visai nesijaudinau...

Prasidėjo teismas. Neprisimenu, ką manęs klausė teisėjas. Privedė stribų bobas, bet aš jų nepažinojau ir niekada gyvenime nebuvau matęs. Jos liudijo, kad aš nušoviau jų vyrus. Teismas truko 20-25 minutes. Išgirstu, kad esu nuteistas 25-riems metams kalėti darbo lageriuose ir 5-riems metams be teisių tremtyje. Po nuosprendžio nepajutau, kaip susijuokiau - čekistai į mane pasižiūrėjo ir nuėjo. Po teismo grąžino į tą pačią kamerą. Likę kaliniai nesitikėjo manęs sulaukti: mat 1952 m. sausio 12 d. buvo įvesta mirties bausmė, ir daugeliui kalinių ji buvo įvykdyta.

1952 m. Klaipėdos kalėjimo režimas buvo nepaprastai žiaurus. Kalėjimo viršininkas buvo žydas, pasižymėjęs žiaurumu. Jo įsakymu buvo šaunama į kiekvieną kalinį, priėjusį per daug arti prie lango. Sako, jis pats iš pistoleto šaudydavęs.

1952 m. lapkričio 7 d. mus atvežė į Vilniaus paskirstymo punktą, buvusį vienuolyne ant Neries kranto. Paskirstymo punkte duodavo truputį daugiau duonos negu kalėjime ir leisdavo visą valandą pasivaikščioti lauke. Bet Vilniuje buvome tik kelias paras, paskui mus kaip gyvulius suginė į vagonus ir prasidėjo ilga kelionė. Nesustodami važiavome, labai trūko vietos, tupėjome susirietę, alkani kaip šunys. Maskvoje išlaipino kažkokiame užkampyje ir sukimšo kaip silkes į "varanokus". Apšaukdami priešais, pasididžiuodami čekistai prekiavo užgrobtų valstybių žmonėmis. Privažiavome prie aklinų metalinių keturių metrų aukščio vartų. Patikrinę čekistai įsileidžia mašiną su kaliniais ir sargybiniais iki kitų vartų. Pravažiavome trejetą tokių vartų, ir prie kiekvienų vykdavo apklausa ir patikrinimas. Galiausiai išlaipino visus iš mašinos ir kiekvieną atskirai iškratė. Apgyvendino mūrine siena aptvertame, dėžėmis uždangstytais langais barake. Praeiviams gatvėje atrodė, kad tai ginklų fabrikas.

Trečią dieną vedė į pirtį. Utėles nors saujom semk. Visus savo drabužius sukabinome ant metalinio lanko, juos sukišo į karštą kamerą iškaitinimui. Moterys pirtyje nuskuta visus plaukus, kur tik randa. Tada pasiimame iškaitintus drabužius ir išvedžioja po kameras. Praslinkus porai dienų, nuveda į etapinę kamerą. Kameroje stovi stalas, ant kurio iš eilės einantys kaliniai turi padėti savo daiktus. Kratą daro žydas. Jeigu kalinys turi maisto, tai tas kvailys viską pila iš maišelio ant stalo: cukrų, sviestą, lašinius į krūvą, po to iškrato asmenį ir liepia kuo greičiau susirinkti savo daiktus. O jei invalidas eina su lazda, tai iš jo lazda atimama. Nuo to žydo kentėjo tiek politiniai, tiek kriminaliniai kaliniai. Bolševikų sistemoje kratos vykdomos be galo ir krašto, numirusį ir tą iškrato. Už poros valandų atvažiavo "varanokai", sukišo į mašinas ir nugabeno į geležinkelio stotį. Atbildėjus traukiniui, sutalpino kaip silkes į vagonus. Vėl važiavome kelias paras, gaudavome tik vandens. Atvežė į Sverdlovską. Iš geležinkelio stoties nuvežė į Sverdlovsko paskirstymo punktą. Vėl kratos ir šį kartą šalta pirtis... Čia išbuvome 8-9 dienas, ir vėl į etapinę kamerą.

Pirtyje nespėjome nusirengti, nespėjome net veidų nusiprausti, kai nuskambėjo įsakymas apsirengti ir baigti maudytis. Grūste sugrūdo į perpildytas kameras. Tik po pusvalandžio atsirado vietos atsitūpti. Čia barakai suręsti po karo iš apvalių rąstų. Ir kadrai jauni, tik iš vadovaujančių vienas kitas senas čekistas likęs.

Atvažiavo vergų pirkliai (be neapmokamo vergų darbo neišsilaikytų bolševikų ekonomika). 20 milijonų politinių kalinių veltui dirbo pačius sunkiausius ir pavojingiausius darbus: statė elektrines, fabrikus, tiesė geležinkelius. Niekas neskaičiavo, kiek šie sunkūs darbai pareikalavo žmonių aukų. Vien tik ant Taišeto-Lenos geležinkelio bėgių trasos guli apie 300 tūkstančių japonų.

Seni kaliniai sakė, kad važiuojam Taišeto link. Vagone vietoj tualeto pramušta skylė, pastatyta vandens statinė, vieną kartą per kelias dienas davė valgyti. Statinėje greitai pasibaigė vanduo, teko laižyti apšarmojusias geležinių vagonų sienas, kad nors kiek numalšintume troškulį.

Privažiavus Taišetą, atkabino mūsų vagonus. Nuvarė į tuščius barakus. Vienas kitas užsilikęs kalinys paaiškino, kad neseniai visus išvežė į lagerius. Po kelių dienų atėjo naujas etapas ir barakai vėl prisipildė. Dar po kelių parų į juos sugrūdo būrį jaunų Krymo totorių.

Taišeto paskirstymo punkte maistas: gabaliukas virtos žuvies, 100 g sušalusių sėtinių buizos, 200 g duonos. 1952 m. Šv.Kūčių vakarą mūsų brigada paskirta į virtuvę skusti bulvių. Bulvės iš lauko sušalusios, kirstos iš krūvos laužtuvais. Karštu vandeniu atšildžius, apšvarinus - verdama putra.

1953 m. kovo pradžioje iš paskirstymo punkto nuvežė mus į lagerį. Po kratos atbėga "varna" (taip vadinome šauklį) ir kviečia mane į štabą. Čekistai mane už sprando ir pasodino į "būrą". Nežinojau už ką, paklausti taip pat negalėjau. Kad ir būni "būre", į darbą vis tiek reikia eiti. Naktys būdavo labai šaltos, o tekdavo miegoti ant grindų.

Grindyse didžiuliai plyšiai. Maistą "būre" taip pat gaudavome šaltą, visa laimė, kad artėjo pavasaris.

Prie lagerio pristatyta darbo zona. Ten pjaudavome malkas, kapodavome vinis iš vielos gabalų. Keletas brigadų dirbo su arkliais. Į arklines roges čekistai kinkydavo po 3-4 kalinius. Važiuodavo į mišką vežti medžių. Mūsų 05 lagerio pastatai visi suręsti iš kalinių suvežtų rąstų. Lageris stovėjo ant kalno, todėl būdavo labai sunku traukti prikrautas roges.

Pavasarį visiems kaliniams pradėdavo kristi dantys, ant kojų ir rankų negijo žaizdos. Tada atvežė pušų šakų, jas virė ir kiekvienas kalinys stiklinę juodo nuoviro išgerdavo prieš valgį. Kas atsisakydavo, tam neduodavo valgyti. Išgėrus tą nuovirą, smarkiai plakdavo širdis, lyg nubėgus daugybę kilometrų. Aš gerdavau, bet nenurydavau, turėjau skudurą - į jį viską ir išspjaudavau.

Trasoje dirbau poroje su ruskiu bolševiku - skundiku. Sakau jam - neskubėkim, palengva dirbkim, tai jis mane paskundė brigadininkui. Brigadininkas mane visiems girdint apšaukė "sabotažniku". Tas skundikas greitai kojas pakratė. Po to paskyrė man į porą kitą rusą Kablukovą, kuris vargo kalėjime nuo pat bolševikų lagerių įsteigimo. Jis buvo labai nusiteikęs prieš komunistus - atbūna kalėjime 10 metų, išveda jį už vartų... ir vėl teismas, ir vėl 10 metų. Su šituo porininku buvo gerai dirbti, jis nesikarščiuodavo. O ir ką alkanas gali nudirbti. Bolševikų kalėjimuose visada nori valgyti, net pavalgius pietus ar vakarienę norisi dar valgyti.

Sėdint "būre" kartu su Rusijos vokiečiu, kartą jis pranešė žinią, kad "Stalinas nuspyrė šliures". Apsidžiaugiau, kad vienu raudonuoju velniu bus mažiau. Visi kaliniai patylomis ėmė kalbėtis, kad lūžo ledai, bet lageriuose jokio palengvėjimo ar kitokių pasikeitimų kol kas nepajutome. Ant langų tebebuvo grotos, po darbo niekur iš barako

Paganinis

Juozas Drimeikis-Diemedis (žuvo kartu su Vaitkumi)

Ona Mockevičiutė-Aldona (1920-1946)

Stasys Mockevičius-Cvirka (1918-1948)

Juozas Bagdonas-Ūkis

Jonas Slapšinskas ir Stancevičius. 1955 m. Stancevičius iš Batakių vls. Varnaičių k. buvo partizanų ryšininkas, patekęs į lagerį, kur išbuvo kelis metus. Abu gavo šaukimus į sovietinę armiją, bet negavo ginklų - vienas partizano brolis, kitas - partizanų ryšininkas (abu nepatikimi tarybų valdžiai). Iš kariuomenės juos kartu su kitais jaunuoliais iš Lietuvos išvežė į anglies kasyklas. Anglies kasykloje išbuvo visą tarnybos laiką, grįžo namo. Tolimesnis Stancevičiaus likimas nežinomas, Jonas Slapšinskas yra gyvas.

Partizanas Jeronimas Budnikas Vorkutos lageryje. 1955 m.

Pranas Žiauberis Karagandos lageryje

neišleisdavo. Barako koridoriuje stovėjo statinė gamtiniams reikalams. Visą naktį degdavo šviesa ir budėdavo kalinys.

Darbe nebuvo jokių kategorijų, net invalidams. Reikėjo dirbti, kol nugriūdavai. Žmones visai be sveikatos nurašydavo į 5-ą baraką. Juos į darbą nevarydavo, bet išvarydavo iš barako tuo laiku, kai kitus siųsdavo į darbą. Jie turėdavo visą dieną šalti lauke, vos gyvi būdami, kol kiti grįždavo iš darbo. Jeigu kam pavykdavo pasislėpti ar kitokiu būdu grįžti atgal į baraką, o jį sargybiniai surasdavo, vilkte nuvilkdavo į karcerį. Naktį užrakindavo visus barakus. Jeigu susirgsi, be ryto nesulauksi jokios medicininės pagalbos. Gali šaukti, kol numirsi.

Jau po Stalino mirties, kovo mėn. susirinko daug kalinių į etapinį baraką. Visus iškratė ir vidurnaktį įsakė eiti prie vartų. Po penkis išleido ir surikiavę ėmė varyti geležinkelio link. Kurie negalėjo paeiti, tuos vežė rogėmis. Geležinkelio stotyje teko laukti keletą valandų, o laužo užsikurti neleido. Mano vatinukas su 25-iomis skylėmis ir vieni baltiniai. Kai susodino į vagonus, suvirtome vienas ant kito ir aš tuoj užmigau. Pabudau išgirdęs čekistų įsakymą ruoštis išlipimui. Išlipusius surikiavo po du, patikrino, ar visi yra, ir su čekistų bei šunų palyda nuvarė per girgždantį sniegą. Po kiek laiko pajutau, kad mano jėgos vis labiau silpsta, kiekvienąkart darosi vis sunkiau žengti per sniegą. Bijau nugriūti, nes gali nušauti. Dar galiojo Stalino ir Berijos įsakymai. Kol nužygiavome į lagerį, visiškai apleido jėgos. Šiame lageryje visą etapą uždarė į "būrą". Mat naują etapą dvi savaites laikydavo karantine, izoliuotą nuo to lagerio žmonių. Ryte - kratos. Valgyti dar neduoda, mat neišrašytas maistas iš sandėlio. Ūkio viršininkas išvykęs ir nėra kam pasirašyti maisto orderių. Po kaušelį putros gavome tik trečią dieną. Žmonės pradėjo kalbėti ir juokauti. Kol nevalgę buvo, visi gulėjo kaip lavonai, neištardami žodžio. Praėjo dvi savaitės, mus išleido iš "būro" ir paskirstė į brigadas. Čia buvo 03 lageris (nulis prieš skaičių rodo, kad tai yra ypatingojo režimo lageris). Nors Stalinas ir nusprogo, čekistai dar laikėsi įsikandę dantimis ir nagais jo sistemos.

1956 m. po lagerius važinėdavo komisijos iš Maskvos. Buvo paleista daug vyrų ir moterų, kitiems sumažintos bausmės lageriuose. Sutrumpintas tremties, be teisių laikas. Žymiai sumažėjo kalinių. Tokios prošvaistės leido svajoti, kad ir mes greitai grįšim į Tėvynę Lietuvą. Bet po kelerių metų vėl sustiprėjo ir sugriežtėjo lagerių režimas, ypač politinių kalinių. Net už menkus nusižengimus gaudavome 15 parų karcerio, kuris dabar buvo įrengtas Hitlerio pavyzdžiu.

Karceris buvo 2x2 metrų, skirtas kalėti dviem. Grindys cementinės, prie sienos prirakintos dvi lentos, kurias atrakindavo 5 valandoms per parą. Per lentą, vadinamą lova, buvo pritvirtintos metalinės juostos. Kaip besiraitysi, vis tiek ant to metalo tenka gultis. Karcerio temperatūra apie 7 laipsnius šilumos. Paros maistas -200 g duonos ir stiklinė vandens. Ketvirtą parą sriubos normelė iš kruopų ir vandens. Po 15-os tokių parų reikia eiti į darbą, jeigu atsisakai - gauni pailsėti vieną parą ir vėl į karcerį. Nepaklusniuosius raudonoji valdžia veždavo į Vladimiro kalėjimą. Ten vėl prasidėdavo bėdos. Per Vladimiro kalėjimą praėjo daug didelio proto ir mokslo žmonių. Čia Dievui dvasią atidavė mūsų arkivyskupas Reinys ir daugelis kitų.

Kartą per metus atvažiuodavo medicinos komisija. Gydytojas buvo žydas. Pas tokį gydytoją pakliuvęs turintis trečios grupės invalidumą kalinys būdavo pripažįstamas darbingu. Jam tekdavo dirbti pačius sunkiausius darbus. Tokio daktaro visi kaliniai vengdavo. Kaliniai iš Kolymos šachtų buvo ypač paliegę, jų labai daug mirdavo lageriuose ir kalėjimuose nuo sadistinio režimo ir bado. Būdavo ir taip, kad atvežtus paliegusius kalinius, ypač politinius, iš karto sušaudydavo. Statant elektrinę ant Angaros upės, Sibire, politiniai kaliniai turėjo dirbti kartu su kriminaliniais. Jei čekistui nepatinka politinis kalinys, už arbatos pakelį pasamdydavo kriminalinius, kad šie jį nužudytų. Auką įmesdavo į betonuojamą užtvankos sieną. Nurašydavo - žuvo statyboje... Daug tokių pusgyvių žmonių buvo užmūryta Angaros užtvankoje. Politinis kalinys, nuteistas 58IA straipsniu, buvo bevertis žmogus.

Naujai nuteistų politinių kalinių tuo metu pasitaikydavo mažai. Į Taišeto trasą pradėta vežti politinius kalinius iš kitur. Kelis tūkstančius atvežė iš Kolymos. Jie visi dirbo urano rūdos šachtose ir sirgo plaučių ligomis. Beveik visi atvežtieji atgulė į Taišeto politinių kalinių kapines, daugiausia buvę partizanai iš Vakarų Ukrainos.

1962 m. politinius kalinius iš Taišeto pradėjo vežti į Mordovijos respubliką. Taišeto 033 lagerio viršininkas Sarokinas sakydavo, kad tuos, kurie gerai dirbs, palaidos su karstu. Jis tikėjosi visus badu išmarinti.

Geležinkelio stotyje po 70 kalinių sugrūdo į gyvulinius vagonus. Po vagonais buvo priveržtos grotos, matyt, bijojo, kad išpjovę grindis nepabėgtume. Prie kiekvieno vagono paskirti du kareiviai. Vienas viename vagono gale, kitas kitame visą kelią ant laiptelių stovėjo dieną ir naktį. Kiti čekistai buvo dviejuose - priekiniame ir galiniame - vagonuose. Trečiame važiavo čekistų vadovybė. Ešelonas apkabinėtas prožektoriais, nakties metu panašus į skrendantį meteorą. Kiekviename vagone daromos kratos, apžiūrinėjamos lubos, sienos, grindys. Skaičiuojami ir perskaičiuojami kaliniai. Didesnėse stotyse gaudavome maisto davinį: buizos kaušelį, 100 g duonos ir vandens. Sodinant į vagonus, visi asmeniniai daiktai buvo atimti ir sudėti į atskirą vagoną. Po gana ilgos ir varginančios kelionės sustojome Javos geležinkelio stotyje.

Bronius Kemeklis, Vytautas Slapšinskas ir Sabaliauskas. 38-as lageris, Irkutsko sr. 1959 m

Čia mūsų ešeloną padalijo į tris lagerius: vienuoliktą, septintą ir septynioliktą. Aš pakliuvau į vienuoliktąjį. Prie vartų kaip paprastai iškratė ir apčiupinėjo. Paskui suleido į zoną ir paskirstė į brigadas.

Prasidėjo įprastos politinio kalinio egzistavimo dienos. Čia buvo žymiai geriau vien dėl to, kad švelnesnis klimatas. (10 metų šalau Sibire.)

Susipažinome su senaisiais kaliniais, kurie čia kalėjo nuo pat bolševikų atėjimo į valdžią. Jie pasakojo, kad prieš karą buvo atvežta daug inteligentų iš Lietuvos, Latvijos ir Estijos, daug jų karo metu buvo sušaudyta. Kairiajame kampe nuo valdybos buvo varteliai. Kai kalinys gaudavo įsakymą eiti prie tų vartelių, visi žinodavo, kad jis daugiau į zoną nebegrįš. Tarp lagerio ir valdybos augo beržynėlis. Tame beržynėlyje šaudydavo ir užkasdavo pašauktuosius kalinius. Pro lagerį ėjo kelias, už jo augo gražus pušynėlis. Vietiniai gyventojai sakė, kad tas pušynėlis auga ant anksčiau čia sušaudytų žmonių kaulų. Mordovė mokytoja pasakojo, kad karo metu ji lankiusi pradžios mokyklą ir mačiusi, kaip atvežė vagonus sušalusių vokiečių kareivių, Stalingrado mūšyje paimtų į nelaisvę. Iš vagonų iškrautus kareivių lavonus sukraudavo į rietuves. Atėjus pavasariui, jie pradėjo dvokti ir tik tada buvo užkasti.

Lageriai buvo perpildyti. Po dviejų mėnesių mus, 300 kalinių, išvežė į 7-ąjį lagerį, kur pradėjo griauti senas lūšnas ir statyti naujus papildomus barakus. Griaunant vieną baraką, buvo rasta maža užmaskuota patalpa, išmušta skarda. Ta skarda daugelyje vietų buvo sušaudyta. Senieji kaliniai kalbėjo, kad ten po revoliucijos šaudė žmones. Prasidėjus statyboms, lagerio gyvenamojoje zonoje buvo atkasti lavonai, kurių lytį buvo sunku nustatyti. Tik iš kasų buvo galima spręsti, kad tai sušaudytos moterys.

7-ojo didžiojo lagerio viršininkas buvo žydas Kolomeicovas. Jo žmona - sanitarijos skyriaus viršininkė. Nuo šių pareigūnų daugybė politinių kalinių tapo invalidais, šimtai ir tūkstančiai amžiams užgeso septintame lageryje. Mūsų laimė, kad neilgai trukus Kolomeicovą išleido į pensiją. Šiame lageryje kalėjo apie 4 tūkstančiai politinių kalinių. Kitoje geležinkelio bėgių pusėje buvo 7-asis mažasis lageris. Čia kalėjo katalikų kunigai, liuteronų ir stačiatikių dvasininkai ir visi sektantai. Sektų buvo nemažai ir visi sektantai labai stengėsi į savo pusę patraukti kuo daugiau kalinių. Mūsų kunigai taip pat nesėdėjo sudėję rankų: nors ir buvo draudžiama, jie krikštydavo kalinius ir atlikdavo kitas apeigas. Todėl mūsų katalikų kunigai buvo atskiroje zonoje.

Atėjo metas 7-ąjį politinių kalinių lagerį išformuoti: į mūsų vietą atkėlė kriminalinius kalinius, o mes grįžome į 11-ąjį. Atrodo, 1967 m. į mūsų lagerį atvežė rašytoją žydą, kurio pavardės neatsimenu. Ir daugiau žydų ėmė atvežti. Seni rusų kaliniai pradėjo kalbėti, kad turbūt žlugs komunizmas, jei žydus pradėjo vežti į lagerius. Pasak jų, po revoliucijos žydai statė komunizmą ir lageriuose jų nebuvo.

Šioje vergovės zonoje taip pat pasitaikydavo nuotykių. Kartą kareiviai šovė į įgulos gydytoją, kuris ėjo per mirties zoną. Kareiviai nepataikė, bet gydytojas pridėjo į kelnes. Taip mums papasakojo laisvi meistrai, dirbę kartu su mumis. Jie buvo laisvi žmonės. Meistrai pasakojo, kad daktaras buvo labai išsigandęs, o kareivį suėmė.

Mes dirbome keturiese: darėme kojas spintoms. Pasibaigus vandeniniams dažams, cecho viršininkas parūpino acetoninių dažų. Kažkas parūkęs į juos metė nuorūką. Dažai užsidegė ir nedaug trūko, kad visas pastatas užsidegtų. Visi supuolę spėjome užgesinti. Mane ir dar vieną kalinį suėmė. Mus uždarė į karcerį. Prasidėjo visa eilė tardymų: tardė ne tik mane, bendradarbius, bet ir kitų brigadų vyrus ir brigadininkus. Nedaug trūko, kad būtų išvežę į Vladimiro kalėjimą. Ačiū Dievui, viskas pasibaigė karceriu. Aš buvau nekaltas, bet niekas manim nenorėjo tikėti.

Šitame lageryje kas trys mėnesiai vykdavo kratos ir patikrinimai. Jei lagerio valdžia eidavo pro sėdinčius kalinius, šie būtinai turėdavo atsistoti ir stovėti, kol valdžia praeis. Vieną dieną po pietų vaikščiojo valdžia po barakus. Lauke ant suolo prie barako sėdėjo žydas Rafalovičius iš Leningrado. Operas, arba kūmas, žydas Jovi pradėjo reikalauti, kad Rafalovičius atsistotų, bet šis sėdi ir tiek. Už šį nusižengimą jam buvo paskirta septynios dienos karcerio. Paprastai duodavo 15 parų, bet žydas žydo pagailėjo. Jovi, kilęs iš Baltgudijos, buvo labai žiaurus kaliniams, jam buvo didelis malonumas kankinti kalinius karceryje.

Praėjus kuriam laikui, mūsų lagerį pradėjo išformuoti. Aš patekau į 19-ą kriminalinių lagerį. Senieji lagerio kaliniai pasakojo, kad iš čia niekas namo neparkeliavo. Jeigu kaliniui pasibaigdavo bausmės laikas, jį paleisdavo. Kai laisvas kalinys pasiekdavo geležinkelio stotį, jo jau laukdavo budelis su paruoštu šautuvu. Taip mums pasakojo senukas ukrainietis, o jam tie kaliniai, kurie čia vargo dar prieš karą. Tokiu būdu bolševikai norėjo paslėpti savo nusikaltimus, bet laikui bėgant, niekšiški žudymai pradėjo išeiti į šviesą.

Po sukilimo ir streikų politinių kalinių lageriuose nuolat būdavo įvairių tautybių kagėbistai: lietuviai, latviai, estai, ukrainiečiai. Kartą per metus pasižiūrėti į mūsų kančias atvažiuodavo iš Vilniaus. Jie tikrindavo, kaip mes alsuojame, gal jau raudonu oru, ar persiauklėjome, ar jau galima leisti į komunizmo palengvintą režimą.

Vieną rytą darbe išgirdome, kad atvažiavo dūšių pirkliai iš Lietuvos. Už geros valandos atbėga "varanokas", laikydamas rankoje sąrašą. ("Varanoku" vadinome kalinį, tarnavusį čekistų štabe.) Jis perskaitė pavardes tų, kuriuos šaukė į KGB kabinetą. Į sąrašą pakliuvo ir mano pavardė. Pasisakęs brigadininkui, nuėjau prie vartų. Kareivis mus praleido. Atėjo mano eilė eiti į KGB kabinetą. Čia radau iš Vilniaus atvažiavusį KGB pulkininką Česnavičių. Česnavičius sveikindamasis atkiša savo "leteną" ir klausia, kiek sėdi. Atsakiau, kad jau aštuoniolika metų. Česnavičius pradėjo "dejuoti", kaip šuo užsilipęs ant būdos kaukti. Žmogus sėdi aštuoniolika metų! Jam ir sakau, ko čia dejuojate, čia komunistų žmonėms malti mašinėlė ir pats ją suki. Pasirodo, už durų mūsų klausėsi Rimkus ir lagerio sargas Jonas Butrimas. Jiems įpuolus į kabinetą, pasijutau, lyg šimtą aštuoniasdešimt laipsnių apsuktas. Rimkus rodo į mane pirštu ir sako: tu banditas. Jam atsakiau: "Saransko aerodrome užsakyk lėktuvą į Niujorką. Ten yra pasaulinės tiesos svarstyklės. Aš pasakysiu, už ką man Maskvos okupantai davė dvidešimt penkerius metus kalėti. O tu pasakysi, už ką tau davė kapitono laipsnį ir čekisto uniformą. Ir kuris iš mūsų būsim toks..."

Visi trys tautos išgamos išvarė mane iš kabineto. Išeidamas pasakiau, kad daugiau nešauktų. Buvau labai supykęs, todėl nuėjau į pirtį ir palindau po šaltu dušu. Vėliau sužinojau, kad po manęs buvo pašauktas Povilas Pečiulaitis-Lakštingala, Tauro apygardos partizanas, ir Narbutas iš Rygos. Jie taip pat nepasidavė čekistų įtikinėjimams.

Kartą pranešė, kad veš ideologiniam pokalbiui į Saransko kalėjimą. Saranskas - Mordovijos sostinė. Saranske kratos metu čekistai, radę rožančių pas mane, sustatė aktą - režimo pažeidimas. Į kamerą kartu pakliuvau su Tautvilu Kavaliausku iš Vilniaus, o antrojo pavardės neprisimenu. Jis kėsinosi pagrobti lėktuvą ir pabėgti į Švediją. Bet lėktuvas užsidegė ir trims lietuviams nepavyko nukakti į Švediją. Aš buvau senas kalinys, atsėdėjęs daugiau kaip pusę laiko, o kiti du - jauni ir neseniai čia. Atvažiuodami jau žinojome, kad kamerose yra pasiklausymo aparatūra, bet tarpusavyje kalbėdamiesi nesivaržėme. Keikėme okupantus nuo dūšios. Prasėdėjome toje kameroje tris ar keturias dienas. KGB majoras Pasnikov mane pakvietė pirmą. Prasidėjo panašus į ankstesniuosius tardymas. Klausia: ar tikiu į Dievą? Atsakiau - taip. Tai kodėl šaudei žmones? "Remiantis tarptautine partizanų teise, - atsakiau. - Šnipams mirties bausmę įvykdydavome tik tada, kai jie po mūsų perspėjimo nenustodavo teikti okupantams žinių apie partizanus arba buvo susitepę partizanų krauju. O jūs mano kaimyną Bružą nušovėte 1947 m. kovo mėnesį jo namo kieme, matant žmonai ir mažiems vaikams. Jis buvo neginkluotas, juodadarbis šeimos tėvas. Mažažemių šeimą, likusią be tėvo, išvežė į mirtį Sibiran."

Pašnekovas patylėjęs paklausė, kodėl manęs nepristatė teismui dėl bausmės sumažinimo. Iš kur aš, kalinys, galiu žinoti. Čekistas sako: esi jaunas vyras, gal nori moterų? Aš atsakiau, kad jų siūloma prekė man nereikalinga. Tada jis prašo, kad jiems padėčiau. Bet manęs ant tokių kabliukų nesuvilios... Grasino, kad reikės atsėdėti visą bausmę, bet šitai žinojau ir be jų.

1972 m. sulaukiau 19-ame Mordovijos lageryje. Atėjo pavasaris, pasigirdo kalbos, kad mus išveš iš šito lagerio. Liepos 7 dieną buvo padaryta atranka ir kai kurie kaliniai, tarp jų ir aš, buvome suvaryti į vagonus. Asmeninius daiktus sukrovė į atskirą vagoną. Prasidėjo krata.

Viskas vyko Stalino laikų metodais. Sužvėrėję čekistai atimdavo net tabletes nuo skrandžio ar validolį, išrengdavo kiekvieną nuogai, net į užpakalį pažiūrėdavo. Visos drabužių siūlės buvo iščiupinėtos, kad tik nebūtume kokios granatas "užsikišę". Po kratos sugrūdo į saulės įkaitintus vagonus. Ventiliacija išjungta, langai uždarinėti. Buvo labai tvanku, trūko oro. Jautėmės lyg pakliuvę į spąstus -nei pirmyn, nei atgal. Gavome sausą maisto davinį: duonos ir labai sūrios žuvies.

Po nepaprastai sunkios kelionės pagaliau pasiekėm tikslą, bet mūsų dar neišlaipino, visą dieną išlaikė vagonus saulėje. Pro uždarytus langus matėme, kaip čekistai kraugeriai maudėsi Kamos upėje. O mes kepėme saulės įkaitintuose vagonuose. Rytą ir vakarą davė po 300 g šilto nešvaraus vandens. Į tualetą leisdavo taip pat ryte ir vakare. Tvankiame vagono koridoriuje stovėjo šlapi nuo prakaito čekistai atkištais pistoletais. Ukrainiečiui Nikitiukui, iš kurio per kratą atėmė insuliną, reikėjo vaistų. Gal šimtą kartų šaukėme gydytoją, bet šiam nepasirodžius, Nikitinas mirė kelyje. Važiuojant per Udmurtiją, girdėjome kareivius šnekant, kad lauke 46 laipsniai karščio. Labai troškino, bet vandens gavome tik didesnėse stotyse sustojus traukiniui. Kai pradėdavome šaukti vandens, čekistai mums grasino šautuvais, bet šauti nerizikavo. Ketvirtą parą atidarė koridoriaus langus, pasidarė vėsiau.

Mūsų vagoną atkabino nuo garvežio. Susodino į bortines mašinas po 5 ant vieno suolo ir liepė susikabinti už rankų. Pagrasino, kad šaus be perspėjimo, jeigu įtartinai sujudėsime. Važiuodami pastebėjome, kad kryžkelėse stovi kareiviai kautynių parengtyje. Kilo mintis, kad mus veža sušaudyti. Pagaliau pastebėjome lagerio bokštelius.

Mūsų mašina sustojo prie 35-ojo lagerio, o kiti pakliuvo į 36 ir 37-ąjį. 35-ame anksčiau buvo kalintos moterys. Lageris buvo labai nuskurdęs. Aš patekau į statybos brigadą. Mums teko kasti šilumines trasas. Prasidėjo Uralo žiema. Labai šalta ir daug sniego. Lauko darbai sustojo, ir mus paėmė dirbti į cechą.

Maždaug po metų mane vėl iškvietė į kabinetą. Afanasjevas pasakė, kad mane reikia pristatyti teismui dėl bausmės sumažinimo, bet turiu rašyti pareiškimą, kad mane suklaidino auklėdami tėvai ir religija. Aš atsakiau, kad mano bausmės laikas jau baigiasi ir pareiškimo nerašysiu. Po kurio laiko mane pašaukė į lagerinę komisiją, kuri turėjo teisę siūlyti srities komisijai sumažinti bausmę. Po jos atvažiuoja teismas ir nusprendžia, ar išleisti į palengvintą režimą. Komisijoje klausė, kuo esu nusikaltęs tarybų valdžiai. Pajuokavau, kad vokiečiams vežiau šiaudus, šieną, grūdus, o kartais tėvas duodavo ir paršą nuvežti. Kitus paleido, o mane atskirai pašaukė į kabinetą, kuriame sėdėjo vyras ir moteris ir lagerio politrukas. Jie vėl manęs pradėjo klausinėti, dėl ko nuteistas. Čia reikėjo kalbėti rimčiau, ir aš atsakiau, kad nuteistas už pogrindinę veiklą. Supratau, kad jie mano bylą yra vartę. Ir turbūt norėjo mane paleisti, bet žydas politrukas pyko ant manęs, kad nerašiau pareiškimo. Man buvo atsakyta.

Iš Lietuvos atbildėjęs kagėbistas Valuckas siūlė dirbti jiems, bet aš atsisakiau. 35-ame lageryje pradėjau kalėti dvidešimt penktuosius metus. Ėmiau skaičiuoti likusias dienas. Spec. skyriaus viršininkas paklausė, kur važiuosiu išėjęs į laisvę. Atsakiau, kad į Lietuvą. Tikslaus adreso neturėjau. Reikėjo rašyti į miliciją, kad leistų pernakvoti. Likus keletai dienų iki paleidimo, iš Lietuvos atvyko kagėbistas Trakimas.

Atėjo 1977 m. sausio 25-osios rytas. Daiktus atidavė patikrinimui, mane iškratė ir paleido į zoną. Po valandos vėl krato, ir taip tris kartus. Tikėjosi, kad pagaus su užrašais ir vėl galės teisti. Nepagavo. Išvedė už vartų į čekistų štabą, atidavė vadinamąją "spravką", su kuria galėsiu gauti pasą. Taip pat davė pinigų už 25 darbo metus. Dar išklausinėjo, ar niekas nieko neprašė, po to liepė nesustoti Maskvoje. Miestelio parduotuvėje nusipirkau drabužių. Mano "sargai" surado, kur persirengti ir paėmė lagerio drabužius. Atvažiavęs į geležinkelio stotį, nusipirkau bilietą iki Vilniaus ir išvažiavau.

Parvažiavęs į Lietuvą, nuvažiavau į Šiaulius pas Joną Petkevičių. Jis surado man butą pas Stepą Stokelaitį. Šiauliuose gavau pasą. Ir einu žingsnis po žingsnio per registracijas. Vieną dieną pas Petkevičių privirto pilnas butas saugumiečių ir rodo Jonui prokuroro sankciją, kad turi teisę daryti kratą. Krata buvo neišpasakytai smulki - ieškojo "Bažnyčios Kronikos". Krėtė ne tik butą, sandėliuką, balkoną, bet vyko ir į darbovietę. Krata truko 6 valandas. Abu Petkevičius areštavo, o aš likau jų namuose šeimininku. Po 5 valandų labai išsigandę Petkevičiai grįžo, nes nieko neradę turėjo paleisti. Po kratos neliko vilties prisiregistruoti Šiauliuose. Pasų skyriuje burlioke išsižiojo, girdi, man ne tik Šiauliuose, bet ir apskritai Lietuvoje negalima gyventi. Teko išvažiuoti iš Šiaulių.

Pasižiūrėjau į žemėlapį ir po kelių dienų išbildėjau Latvijos link į Skaistkalnę, kur susiradau butą ir darbą. Įsidarbinau vištų fermoje mašinistu prie generatoriaus. Reikėjo prisiregistruoti pas Bauskės čekistus. Bauskės KGB viršininkas pradėjo ant manęs šaukti ir paklausė, kiek nušoviau komunistų? Aš jam atsakiau, kad dar nė vieno, nes tik kelios dienos, kai grįžau. Sužinojęs, kad atvažiavau iš Šiaulių, susiskambino su Šiauliais ir liepė ateiti po trijų dienų prisiregistruoti. Gyvendamas ir dirbdamas Skaistkalnėje, rašiau ir prašiau, kad leistų grįžti į Lietuvą. Ilgą laiką neleido. Išėjus įsakymui leisti susijungti išsklaidytoms šeimoms, parvažiavau į Šiaulius.

38-ojo lagerio ligoninė, kurioje 1958-1959 m. felčeriu dirbo Vytautas Slapšinskas. Irkutsko sr., Novo-Čunke

Viktoras Šniuolis ir Vytautas Slapšinskas prie paminklo Vytauto Didžiojo rinktinės partizanams Radviliškyje

Paminklo šventinimo proga Šimkaičiuose, 1990 10 13

LYDŽIO RINKTINĖS PARTIZANAI IR JŲ LIKIMAI

Mindaugo būrys

Vadas - Vytautas Gužas-Mindaugas. Žuvęs 1949 06 13, būdamas Vakarų srities štabo viršininku. Partizanai: Paupio būrio vadas - Jonas Starkus-Maželis, Montė, žuvęs 1948 03 15 Žukaičiuose. Vakarų srities vadas Vacys Ivanauskas-Vytenis, žuvęs 1951 m. Vladas Mišeikis-Ura-nas, Tarzanas, žuvęs 1951 m. kartu su žmona. (Už jo išdavimą buvo paskirta 25 tūkst. rublių premija.) Stasys Urbonavičius-Vidugiris, žuvęs 1947 m. Būrio vadas Jonas Stoškus-Eimutis, žuvęs 1950 m. Jonas Rubšaitis-Žilius, suimtas sužeistas, mirė lageryje 1963 m. Vytautas Slapšinskas, suimtas sužeistas 1952 01 25.

Ryšininkės: Bronė Kačiušytė-Rūta, Natalija Urbonavičiūtė-Sesė.

1940-1941 m. liepą suėmė plk.Gedgaudą, Lietuvos kariuomenės kūrėją ir savanorį. Gyveno Eržvilko vls. Kulvertiškės k. savo ūkyje, turėjo malūną ir pieninę. Suėmė naktį, vėliau nukankino. Jo sodybos likęs tik gyvenamasis manas.

Tą pačią naktį buvo suimtas viceministras Drevinskas, gyvenęs Batakių vls. Šveisčių kaime. Jo ūkis buvo 35 hektarų, iš kurių 25 buvo dirbama žemė, o likę 10 - miškas. Jo žmona buvo dantų gydytoja. Čia buvo jos tėviškė. Juknos iš Šveisčių sesuo dalį žemės buvo gavusi iš brolio. Ūkis gražiai sutvarkytas, gyvuliai prižiūrėti, javų derlius laukuose aukštas. 1944 m. viceministro žmona Juknytė-Drevinskienė pasitraukė į Vakarus. Ūkio nebeliko.

1941 m. buvo išvežti mūsų kaimynai - Būdų vienkiemio senukai Drukteniai. Jie buvo labai darbštūs ir malonūs žmonės - pas juos samdyta šeimyna išbūdavo ilgus

metus. Tą pačią naktį iš gretimo Pagirių kaimo išvežė Gedvilus, su kuriais mano tėtis bičiuliavosi. Gedvilų ir Druktenių šeimos buvo numarintos badu prie Laptevų jūros.

Mūsų miestelyje buvo stiprus partizanų dalinys. Daugelis partizanų buvo tarnavę Lietuvos kariuomenėje. Artilerijos kapitonas Juškaitis 1944 m. pasitraukė į Vakarus ir gyvena Amerikoje.

1941 m. rugpjūčio 14 d. vokiečiai Lietuvoje įvedė civilinę valdžią - Civilfervaltungą. Tada kai kurie vyrai iš partizanų perėjo į policiją. Partizanų daliniai buvo išformuoti.

Antanas Petrauskas, gimęs 1914 m. Varlaukio k., Batakių vls., buvo Šaulių būrio vado pavaduotoju. Vokiečiams valdant dirbo savo ūkyje. Antrą kartą bolševikams okupavus Lietuvą, Petrauskas buvo čekistų tardomas ir tik per plauką liko neišvežtas į Sibirą. Mat jis buvo partizanų siuvėju.

1941 m. Varlaukio būrio partizanai

1.    Juozas Kaminskas. Turėjo 26 ha žemės ir kuliamąją. 1945m. suimtas negrįžo. Liko žmona su mažais vaikais.

2.    Antanas Danielius. Ūkis - 40 ha. 1945 m. sausį suimtas, kankintas Eržvilko kalėjime, išvežtas į Kolymos lagerius. Grįžo ir vėl buvo suimtas. Nebegrįžo.

3.    Jonas Danielius, Antano sūnus. Miręs.

4.    Antanas Gvazdauskas, Danieliaus žentas. 1945 m. žiemą čekistai Danieliaus ūkyje rado A.Gvazdauską ir nusivedę į jaują nužudė. Ekzekuciją įvykdė stribas Riklikas.

5.    Izidorius Gvazdauskas, žuvęs 1947 m. kovo mėn. Oponiškių k. Eržvilko vls. Pagautas savo uošvio Bružo namuose ir čia pat kieme žmonos ir vaikų akyse sušaudytas.

Juozas Kasperavičius su žmona

6.    Juozas Gvazdauskas. Išsilaikė namuose. Miręs.

7.    Mataušas Maurius. Suimtas 1945 m. sausį. Kalėjo Sibire. Grįžęs mirė.

8.    Antanas Gramaila. Suimtas ir ištremtas 1944 m. per šv.Kalėdas. Grįžęs iš tremties, gyvena kaime.

9.    Antanas Šteimantas. Išsilaikė namuose. Miręs.

10.    Vytautas Slapšinskas. Išėjo pas partizanus 1944 m.

11.    Jonas Stegvilas. Išformavus partizanų būrį, perėjo dirbti į policiją. 1944 m. pasitraukė į Vakarus.

12.    Pranas Dielkus iš Šveisčių k. Batakių vls. Buvo suimtas, tardomas ir kankinamas. Miręs.

13.    Antanas Bakys-Gaidys iš Varlaukio. Partizanų ryšininkas. Daug kartų tardytas. Mirė 1987 m.

14.    Pranas Kumpikas. 1944 m. pasitraukė į Vakarus.

15.    Simas Buitkus iš Lybiškių k. Likimas nežinomas.

16.    Stasys Buitkus iš Lybiškių. Tardytas čekistų. Mirė Lietuvoje.

17.    Simas Kobelskis iš Lybiškių. Dirbo geležinkelyje. Tardytas čekistų.

18.    Simas Jonikas iš Kubiliškės k. Tardytas čekistų.

19.    Pranas Macijauskas, gimęs 1912 m. Šveisčių k. Batakių vls. Lietuvos kariuomenės artileristas. Suimtas po karo. Iš tardymo izoliatoriaus pabėgo pas partizanus. Žuvo 1945 m. liepos 4 d. Pagirių k. Eržvilko vls. Jono Toliušio ūkyje.

20.    Stasys Remeikis iš Skliausčių k. 1944 m. pradėjus čekistams persekioti, kurį laiką slapstėsi vienas, paskui partizanavo Jogailos būryje. Pakliuvo čekistams. Nukankintas per tardymus.

21.    Juozas Remeikis iš Skliausčių k. Šaulys. Tardytas čekistų. Miręs.

22.    Juozas Remeikis iš Šveisčių k. Batakių vls. Ūkis-40 ha. Miestelyje turėjo parduotuvę. Šaulys. 1947 m. suimtas ir išvežtas į Sibirą. Miręs.

Mjr.Aleksandras Milašius-Ronis

Steponas Žičkus

Sėdi 1-as - Kęstučio apygardos vadas Mieliulis-Algimantas, stovi 7-as - Kazimieras Ruibys-Inžinierius, 8-as - Aleksandras Milašius-Ronis, 9-as - Antanas Liesys-Idenas, 10-as - Vytautas Slapšinskas

Antanas Liesys-Idenas, mjr.Aleksandras Milašius-Ronis, mjr.Sergijus Staniškis-Litas, Vacys Ivanauskas-Vytenis

23. Viktoras Veryga iš Kubiliškės k. 1944m. suimtas ir išvežtas į Sibirą. Mirė grįžęs Lietuvoje.

Juozas Babilius

1941    m. birželio 14 d. bolševikai ištrėmė į Sibirą mokytojus Martišius su vaikais. Martišius mirė tremtyje, Martišienė grįžo į Lietuvą. Ištrėmus Martišius, į Varlaukį atvažiavo naujai paskirtas mokytojas - Juozas Babilius, buvęs Lietuvos kariuomenės karininkas, su žmona medicinos seserimi Džiankaityte. Babiliaus tėviškė - Paviščiovio k. (Eržvilko vls.) Tėvai turėjo 20 ha sodybą prie Paviščiovio miško. Babiliai buvo simpatiški ir malonūs žmonės, netrukus jie tapo labai gerbiami kaimo žmonių.

1942    m. Juozas Babilius Varlaukyje ėmė organizuoti slaptą Lietuvos kariuomenę (LLA), į kurią įsijungiau ir aš. Eržvilko, Batakių, Gaurės, Skaudvilės, Jurbarko ir Raseinių valsčiuose LLA buvo labai gerai organizuota.

Raudonųjų partizanų siautimai

Raseinių aps. Šimkaičių vls. prie Papartinės miško netoli Šaltuonos upės prisiglaudęs Paparčių kaimas. 1944 m. raudonieji partizanai sumanė išžudyti Paparčių kaimo žmones, tačiau papartiečiai buvo atsargūs ir drąsūs. Nuo pavasario vyrai naktimis ginkluoti saugojo kaimą. Ir štai gegužės mėnesį atėjo žinia, kad raudonieji puls kaimą. Vyrai sužinojo, kiek raudonųjų ir iš kur puls.

Atėjus nakčiai į kaimą atšliaužė 40 raudonųjų plėšikų žudyti kaimo gyventojų. Prie pat kaimo juos pasitiko kulkosvaidžių ir automatų ugnis ir teko trauktis atgal į mišką.

Po mėnesio vėl buvo mėginama pulti kaimą. Sužinoję tikslią užpuolimo datą, septynetas jaunų ir drąsių vyrų užėmė patogias pozicijas palei kelią - po kulkosvaidinin-

Jonas Petrauskas-Šarunas

Stoškus-Eimutis

Jonas Jokubauskas-Aurys

ką iš abiejų pusių, o kiti penki pasislėpė. Raudoniesiems prisiartinus, atidengė ugnį. Šie puolė slėptis į griovius, o iš ten juos pasitiko kulkosvaidžio ugnis. Plėšikai puolė atgal į kelią, o ten juos vėl “pasveikino” ugnis. Priešas pakriko ir puolė bėgti degančiomis šimtasiūlėmis, mat vyrai “sveikino” juos padegamosiomis kulkomis.

Paparčių vyrai mūšį su raudonaisiais laimėjo, tačiau ir toliau budėjo naktimis. Dirbo ir žvalgyba. Po savaitės atėjo žinia, kad į talką paprašytas vokiečių dalinys. Raudonieji buvo užpulti netikėtai ir patyrė didelių nuostolių. Šiame mūšyje dalyvavo Bakšys, tuo metu tarnavęs policijoje, o dabar gyvenantis Amerikoje, du broliai Valaičiai (Kazys žuvo partizanaudamas, o kitas suimtas. Žuvo 1945 m. balandžio 29 d. Paparčių miške mūšyje su čekistais.), tėvas ir du sūnūs Tamuliai. Tamuliai, paslėpę šeimą, saugojo kaimą. Jauniausias sūnus Kazys vieną rytą sumanė pareiti namo. Bebūdamas namuose, pamatė į jų ūkį ateinantį raudonųjų vadą Ridzių. Užlipęs ant aukšto, pasiėmė paslėptą tėvo automatą ir atsistojo už kamino. Ridzius, apvaikščiojęs visus kambarius apačioje, sumanė užlipti pasižvalgyti ant aukšto. Tada Kazys ir paleido seriją šūvių... Paskui pasiėmė, ko jam reikia iš namų, ir išėjo.

Taip žuvo raudonųjų plėšikų vadas Ridzius, kuris dar Nepriklausomos Lietuvos laikais apiplėšinėjo ant kelio žmones. Ridziai gyveno Daugelių k. Eržvilko vls. 1943 m. prieš šv.Velykas pas juos atvyko policija iš Eržvilko. Susišaudyme žuvo policininkas Sakalauskas. Rusams antrąkart okupavus Lietuvą, Ridzių vyriausias sūnus važiuodavo į Tauragės Šubartinę ir ten čekistams padėdavo kankinti žmones. Eržvilko gimnazistui Čekaičiui, kilusiam iš Paupio, pavyko iš Šubartinės ištrūkti gyvam, tai jis ir papasakojo apie Ridzio darbelius, nes iki tol niekas apie jį nežinojo. Mat jis grįžęs iš Tauragės lyg niekur nieko toliau darbuodavosi savo ūkyje. O jauniausiasis Ridzius buvo

Pranas Kauneckas. Raseinių gimnazijos gimnazistas

Pranas Kauneckas universitete vokiečių okupacijos metais

Stepas Rūkas

apdovanotas Lenino ordinu, sakė, kad lyg už traukinių sprogdinimą karo metais.

LLA Lydžio rinktinė

1944 m. rugpjūčio 24 d. Oponiškių kaime Jono Mačiulio miškelyje įvyko LLA narių susirinkimas. Jame dalyvavo: leitenantas Petras Ruibys iš Ropynės k.; leitenantas Kazimieras Ruibys iš Ropynės k.; leitenantas Statkus iš Naujininkų k.; studentas Jonas Kubilius iš Fermų k.; puskarininkis Jokūbas Druktenis iš Būčių k.; puskarininkis Jonas Starkus iš Pagirių k.; Jonas Mačiulis iš Oponiškių k.; Vytautas Slapšinskas iš Oponiškių k.

Šiame susirinkime ltn.Petras Ruibys įkūrė Lydžio partizanų rinktinę. Sudarė sąrašą tų, kurie okupavus Lietuvą bolševikams negalės gyventi laisvai. Į sąrašus buvo įrašytos Jono Starkaus ir Vytauto Slapšinsko pavardės. (Netrukus tai ir pasitvirtino. Atėję bolševikai jau trečią dieną pradėjo lankytis Starkų ir mano tėtės ūkiuose, daryti kratas. Aš namuose tuo metu jau negyvenau. 1945 m. gegužės 3 d. okupantai mūsų sodybą sunaikino, bet dar dvejus metus stebėjo tą vietą.)

Susirinkime buvo aptarta mūsų programa ir tolesnė veikla. Kadangi frontas buvo prie Dubysos, jau žinojome, kaip bolševikai elgėsi su gyventojais. Maždaug po savaitės išgirdome, kad į Baltijos frontą bolševikai meta 40 divizijų. 1944 m. spalio 6 d. vokiečių kariuomenė pradėjo masiškai trauktis. Į kaimus priplūdo vokiečių. Mūsų namuose įsikūrė štabas. Septyni aukšto rango karininkai budėjo prie aparatūros, valgė prie mūsų stalo. Visą naktį skraidė žvalgybiniai lėktuvai, mėtė lempas. Ryte karininkai gavo įsakymą trauktis Vokietijos link, o jau vakare prie mūsų stalo virtuvėje sėdėjo rusų karininkai, gėrė naminę su aliejumi ir šlykščiai keikėsi. Spalio 6 d. LLA vadas Juozas

Žuvę Aleksas ir Elena Jorkūnai bei Antanas Bakšys-Germantas

Babilius Tauragėje atsisveikino su savo žmona ir sūnumi, išvykstančiais į Vokietiją, o pats apsistojo Devynakiuose pas Šimkų, neva garo katilo kūriku.

Jonas Strainys-Saturnas iš Užšešuvių kaimo (Batakių vls.), Lietuvos kariuomenės puskarininkis, LLA narys, turėjo suformavęs partizanų dalinį. Partizanai buvo apsistoję Rykiškių miške bunkeryje. 1945 m. sausio 12 d. auštant bolševikai puolė Saturno bunkerį. Kautynėse žuvo kulkosvaidininkas Anzelmas Norkus, Jurgio, g.1927 m. Ožnugarių k. Tą patį rytą bolševikai sudegino Saturno ūkį, turtą išgrobstė. Nepilnamečiai Saturno broliai, dar lankę mokyklą, buvo suimti. Tą dieną buvo suimti visi į Batakių miestelį atvykę vyrai. Iš suimtųjų sužinoję, kur yra J.Babilius, čekistai suėmė Devynakiuose ir jį. J.Babilius buvo nukankintas per tardymus, nes daugiau apie jį girdėti neteko.

Dviejų okupantų atsitraukimai

1941 m. birželio 22 d. prasidėjus karui stebėjau, kaip bolševikai traukėsi nuo vokiečių kariuomenės, kuri ėjo pirmyn žaibo greitumu. O 1944 m. spalio 7 d. jau stebėjau, kaip organizuotai, be panikos traukėsi vokiečių kariuomenė.

Tos pat dienos apie 4 valandą kaimą užplūdo raudonoji armija. Sudegino kaimyno tvartus ir jaują, nedaug trūko, kad ir mus būtų padegę. Trečią dieną prasidėjo suėmimai. Aš gavau šaukimą į kariuomenę. Apsiginklavęs slapsčiausi miškeliuose. Šv.Kalėdų pirmąją dieną su Jonu Starkumi nutarėme eiti į Mataušo Mauriaus ūkį. Eidami išgirdome švilpimą ir pamatėme atbėgant čekistus. Čekistai ėmė šaudyti, mes irgi. Tačiau ilgai nesivijo. Pro Lenkčių kaimą patraukėme į Daugėlinės mišką. Užsukome pas Kanclerį. Vakare patraukėme į Pagirių kaimą pas Jono

Antanas Kisielius-Mikutis

Žuvę Kęstučio apygardos 3-os kuopos antro būrio vadas Pranas Karbauskas-Margis ir jo pavaduotojas Kazys Šeputis-Dobilas. Tauragės r. Gerviškės k., 1947 m.

Starkaus uošvį Izidorių Tamošaitį. Ten jau mūsų laukė Jonas Kubilius. Jis pranešė, kad suimtas Gaudentas Kisielius iš Pavidaujo kaimo. Tačiau Eržvilke, kaip sužinojome iš žvalgybos, buvo sutraukta daug kariuomenės, o mūsų jėgos buvo per silpnos stoti į mūšį.

Mūsų kaime pas Norkus slapstėsi jų pusbrolis iš Raseinių Vacys Ivanauskas. Mums abiems šiame kaime buvo nesaugu. Iš ryšininkų sužinoję slaptažodį, iškeliavome į partizanų dalinį. Nuėję pas Joną Kubilių-Arklį į Fermų kaimą, radome jį ką tik grįžusį iš miško, todėl jis mūsų lydėti nepanoro, tik nusakė ūkį, kuriame apsistoję partizanai. Pernakvoję pas Paviščiovio Jodę, iš ryto patraukėme į Papartinės mišką, kuriame stovyklavo partizanai. Nuo tada ir prasidėjo partizaninis gyvenimas.

Vakarų srities vadas Vacys Ivanauskas buvo sužeistas

1951 m. vasario mėnesį prie Varnių esančio Čepaičių kaimo mokykloje. Mirė vežamas į Varnius. Vacys buvo ir būrio, ir tėvūnijos, ir rinktinės vadu, dirbo Kęstučio apygardos štabe, po majoro Milašiaus žūties buvo paskirtas Vakarų srities vadu.

Pranas Kauneckas, gimęs Raseinių aps. Šimkaičių vls. ūkininko šeimoje, buvo ryšių karininkas. 1944-1945 m.-Paparčių partizanų vadas. Vokiečių okupacijos metais organizavo LLA. Neilgai Kauneckui teko partizanauti. Daliniui iš Paparčių persikėlus į Rūdžių miškus, 1945 m. vasario 14 d. Pranas su mokytoju iš Jurbarko (sl. Julius) dienos metu išėjo pasižvalgyti į Globių k. (Eržvilko vls.). Pasibeldus į Norkų namus, duris atidarė čekistai ir nieko nesakę šovė. Abu žuvo vietoje, palaidoti Globių kapinaitėse. Dalinio draugai, nesulaukę iki vakaro sugrįžtančių, atėjo į miško palaukę ir sustojo prie Maskolaičio ūkio. Žvalgai (vienas jų - Zigmas Dobilaitis iš Paviščiovio k. Eržvilko vls.) su kulkosvaidžiais užėjo į kiemą ir netrukus prasidėjo susišaudymas. Žvalgai, mūsų dengiami, laimin

Elena Gendrolytė-Jorkūnienė, ž.1953 m.

Aleksas Jorkūnas-Raganius, ž.1953 m.

Levutė Žičkutė-Slapšinskienė, Vytauto Slapšinsko žmona, žuvusi 1952 01 22

Jonas Žukauskas ir Steponas Tališauskas

Jonas Tališauskas

Iš dešinės: Balys Misevičius-Gintaras su tarnybos draugais Lietuvos kariuomenėje

gai atsitraukė. Iš jų sužinojome, kad į Globių kaimą sutraukta daug čekistų.

Naktį praleidome Zuikiškių kaime pas Valantėjus. Jų senelis buvo čekistų nužudytas, žmonės įsibauginę.

1944    m. gruodžio 31 d. Rusiškių kaime Eržvilko vls. prie Monkaus sodybos žuvo Vytautas Tališauskas (g. 1923 m.) iš Fermų kaimo Eržvilko vls. Jis buvo tik baigęs gimnaziją.

1945    m. balandžio mėnesį Tamulio skyrius stovyklavo Papartinės miške. Naktį iš 25 į 26 d. į Papartinę atvyko Pavidaujo partizanų būrys, vadovaujamas policijos vachmistro Telesforo Kisieliaus-Bitino, kilusio iš Pavidaujo. Būrys gerai apginkluotas, vyrai šaunūs, energingi. Tą pačią naktį į Papartinę atvyko ir puskarininkio Jono Strainio-Saturno būrys iš Batakių vls. Balandžio 27d. pagavome tris čekistus, besislapstančius pamiškėje. Sakėsi, norį partizanauti, tačiau patardžius išaiškėjo, kad juos atsiuntė šnipinėti. Tuo metu Pavidaujo būryje kovojo Amerikos lietuvis Pužauskas-Vilnius, kalbėjęs rusiškai ir angliškai. Jam jie prisipažino, ko atvykę.

O Pužausko laukė toks likimas. 1945 m. per šienapjūtę siautė čekistai, o jis buvo atsilikęs nuo dalinio. Paslėpęs ginklus miške, atėjo į kaimą. Eidamas per dobilų lauką, prie šieno kupetos rado arklio pakinktus. Persimetęs tuos pakinktus per petį ėjo, tarsi grįžtų arklius nuvedęs į ganyklą. Tačiau sutikti čekistai pareikalavo dokumentų, o jų Pužauskas neturėjo. Čekistai suėmė, nuvežė į apskritį, ten tardė, kankino. Nuteisė trejiems metams lagerio. Po trejų metų grįžo į Pavidaujį, kolchoze šėrė gyvulius. Kajolienė, Eržvilko valsčiaus pirmininko žmona, atpažino Pužauską ir įskundė. Ir vėl - po 10 metų - Pužauskas suimamas. Vilniuje reikalavo, kad skirtų mirties bausmę, tačiau nuteisė 15 metų lagerio. Pužauską nuvežė į Mordovijos lagerius, kur mes 7-ajame lageryje ir susitikome. Mane netru

Bronius Tališauskas-Grigas

Matas Barčas-Jogaila Lietuvos kariuomenėje

M.Barčo žmona su vaikais Sibire

kus išvežė į 11-ą lagerį, o Pužauskas, kiek teko girdėti, susirgo, buvo pervežtas į 3-io lagerio ligoninę ir ten mirė.

Antanas Jonikas-Rolandas, buvęs Lietuvos kariuomenės kareivis, dirbo Eržvilko plytinėje. Į Papartinės miško partizanų būrį įsijungė 1945 m. balandžio pabaigoje. Kadangi buvo geras organizatorius, netrukus tapo būrio vadu.

Liepos 4 d. aštuoni vyrai išžygiavo į Čepaičių ir Pagirių kaimus, o kiti pasiliko Rūdžių miško II kvartale. Vyrai apsistojo Pagirių kaime pas Joną Toliušį ir žadėjo vakaro sulaukę keliauti toliau. Tačiau čia juos užpuolė čekistai. Kovoje žuvo: Petras Zinkus iš Šveisčių k. Batakių vls., Kazys Jukna, Pranas Macijauskas iš Karklotės k. Batakių vls. Vyrų kūnai išniekinti gulėjo Eržvilko turgavietėje. O Toliušių šeima buvo ištremta į Sibirą, Izabelė Toliušytė suimta ir nuteista. Prie kelio buvusį Preilausko vienkiemį čekistai apiplėšė, šeimininką sužeidė, jo žmoną sumušė, išžagino senelę, o 16-os metų dukrą Onutę suėmė. Liepos 5d. čekisto Mačalovo tardymo metu Preilauskaitė buvo išžaginta ir nužudyta. Ji nebuvo nei partizanė, nei ryšininkė- mokėsi Eržvilko gimnazijos 4-oje klasėje.

Tą pačią dieną (liepos 4) čekistai užpuolė ir mūsų stovyklą miške. Žuvo Mockus iš Gaurės, buvęs policijos pareigūnas, nesunkiai sužeistas Jonikas-Rolandas.

1941 m. birželio 14 d. bolševikai išvežė į Sibirą Jurbarko gimnazijos direktorių Liesį su žmona ir dukra. Tais pačiais metais gimnazijos direktoriumi buvo paskirtas Petras Paulaitis, baigęs du universitetus - Lietuvos ir Milano, kurį laiką mokytojavęs Portugalijoje. Jau karo metais P.Paulaitis pradėjo leisti spaudą prieš okupantus. 1943 m. už tautinę ir politinę veiklą prieš vokiečius jį suėmė. Nuvežę pas Kaltinėnų policijos viršininką uždarė jį kambaryje, o šeimininkė netrukus jį išleido. Laimei, vokiečiai nebuvo nusiteikę ieškoti bėglio ar bausti jam padėjusį pabėgti...

Toleikis, Stankus ir Antanas Petrauskas. 1937 m.

Žuvęs nežinomas Kęstučio apygardos partizanas. Veliuonos apyl.

1944 m. vokiečiams traukiantis, P.Paulaitis užmezgė ryšius su vermachto vadovybe ir sutarė, kad LLA nariai bus apmokomi žvalgybos mokykloje Vokietijoje. Čia užsiėmimus vedė vokiečių ir Lietuvos karininkai. P.Paulaitis pats ne kartą vizitavo šią mokyklą. 1945 m. buvo permetinėjamos 3-4 parengtų žvalgų grupės iš Vokietijos į Lietuvą. Tokiu būdu buvo permesta apie 500 vyrų.

P.Paulaitis buvo paskirtas Kęstučio apygardos štabo visuomeninės dalies viršininku. 1945 m. balandžio 14 d., įskųstas Markulio-Erelio P.Paulaitis pateko čekistams į nagus. Du kartus teistas, 35-erius metus kalėjo lageriuose. Grįžo be sveikatos, bet nepalaužtas. P.Paulaitis mirė 1986 m. vasario 19 d. Palaidotas Kretingos kapinėse.

1944    m. buvusio pulkininko Gedgaudo ūkyje bolševikai suėmė samdomą lauko darbininką Zikį ir išvežė į Vorkutos 6-ąją šachtą. Liko žmona su mažais vaikais.

Tuo pačiu metu suėmė ir Gudavičienės ūkio nuomininką Mingėlą. Mingėla nuo vaikystės piemenavo ir bernavo. Būdamas taupus ir sumanus, už uždirbtus pinigus pradėjo nuomotis nedidelius ūkelius, o 1938 m. jau atvežė parduoti tris vagonus grūdų. 1942 m. vedė Gudavičiūtę iš Čepkaičių k. Eržvilko vls. Ūkininkavo ir tuo pat metu dirbo Lietūkio parduotuvės vežiku. O jo ūkis tuo metu jau buvo 70 ha. Teko samdyti darbininkus, kad būtų galima viską apdirbti. Tapo Eržvilko smulkaus kredito banko nariu. Bolševikams Mingėla buvo buožė ir už tai jį ištrėmė į tolimąją Kolymą, bet ir iš ten jam pavyko grįžti į Lietuvą.

1945    m.pabaigoje Rolando Joniko būrys stovyklavo Rūdžių miškuose. Vieną dieną ryšininkas atnešė žinią, kad turi atvykti svečių. Stovėdamas sargyboje per žiūronus pamačiau ateinant du vyrus, apsivilkusius rusų uniformomis. Prisileidęs artyn, paklausiau, kas eina. Išgirdęs teisingą slaptažodį, praleidau svečius į stovyklą. Pasirodo, tai buvo broliai Antanas ir Bronius Liesiai, Jurbarko gimnazijos

1-2 Jonas Žemaitis, Lietuvos kariuomenės karininkas

Jonas Žemaitis-Vytautas mirtininkų kameroje

Petras Bartkus-Žadgaila

direktoriaus sūnūs, desantu permesti iš Vokietijos. Jų tėvas mirė iš bado Sibire, o sesuo nelegaliai grįžo į Lietuvą. Broliai buvo išmesti netoli Radviliškio. Jų radistas netrukus pateko čekistams, o Liesiams pavyko išeiti iš apsupties. Jie žinojo ryšininką Žemaitį Dūdlaukio kaime, per kurį sužinojo stovyklavietę. Atvykusius į stovyklą, juos tardė Jonas Kubilius, norėta įsitikinti, ar ne provokatoriai. Bronius Liesys partizanavo centro štabe pas generolą Joną Žemaitį-Vytautą, žuvo 1949 m. rugpjūčio 13 d. Užpelkių miškuose. Tuo pat metu žuvo Prisikėlimo apygardos vadas Petras Bartkus-Žadgaila ir Vytautas Šniuolis-Vytenis.

Renius Žemaitis, kilęs iš Dūdlaukio k. Eržvilko vls., medicinos studentas. Išduotas Vlado Švelnio, suimtas ir išvežtas į Sibirą. Grįžęs gyveno Šiauliuose, čia jį užmušė KGB agentai. Reniaus Žemaičio tėvas buvo partizanų ryšininkas, baigęs girininkų mokyklą, turėjo 60 ha ūkį. 1948 m. sužeistas stribų, šeima ištremta. Jam pačiam pavyko išvengti trėmimo.

Antanas Kisielius-Mikutis, kilęs iš Pavidaujo k. Eržvilko vls., 1944 m. baigė Jurbarko gimnaziją, lapkričio mėnesį įsijungė į partizanų gretas. Čekistams papuolė 1946 m. rudenį. Šiuo metu gyvena netoli Tilžės.

1945 m. Lydžio rinktinės vadas buvo leitenantas Petras Ruibys iš Ropynės k. Eržvilko vls., dirbęs Eržvilko gimnazijoje- mokytoju. 1946 m. vasarą suimtas Petras Ruibys ir jo brolis Kazimieras pabėgo su kitais kaliniais iš Tauragės tardymo izoliatoriaus. Tačiau Petrui neteko ilgai partizanauti - žuvo 1946 m. liepos 16 d. Rūdžių miške kautynėse. Tą pačią dieną žuvo ir ryšininkė Mockutė iš Stegvilų k. Jų kūnai buvo išniekinti Eržvilke.

Lydžio rinktinės štabo viršininkas Jonas Kubilius iš Fermų k., dirbęs Eržvilko gimnazijoje mokytoju. Jam pavyko išvengti suėmimų ir vėliau, nutraukus ryšius su par-

Vakarų srities štabas. 2-as - Vladas Mišeikis-Tarzanas, srities vadas Leonas Ivanauskas-Vytenis, Antanas Liesys-Idenas. 1949 10 16

Zigmas Levickas-Dagys ir Petras. 1949 05 19

Broliai Stasys ir Juozas Mil-kintai

tizanais, išvykti studijuoti į Leningradą.

Tuo metu buvo suimtas girininkas, sl.Šalčius. Jo mergina, sl.Avietė, dirbo Tauragės ligoninėje sesele. Ji gyveno viename kambaryje su ruse, pas kurią ateidavo tardymo izoliatoriaus čekistas Andrejus. Avietė ėmė prašyti, kad išleistų Šalčių ir kitus kalinius. Čekistas paleido kalinius ir pats kartu su jais pabėgo pas partizanus į Rūdžių miškus. Prasidėjo siautimai. Spalio mėnesį Andrejus žuvo nuo čekisto rankos.

Onutė Mockutė-Genovaitė, kilusi iš Rūdžių k. Eržvilko vls., mokytoja, buvo Lydžio rinktinės štabo ryšininkė. Suimta, kalėjo lageryje. 1958 m. grįžo į Lietuvą, bet vėl turėjo išvažiuoti į Vorkutą. Šiuo metu gyvena Lietuvoje.

1946 m. gegužės 24-osios naktį Vytenio dalinys, žygiuodamas per Varlaukio k., užėjo ant čekistų pasalos. Susišaudyme žuvo Juozas Norkus-Juodis, kilęs iš Ožnuga-rio k. Batakių vls. Jo tėvas turėjo 1 ha žemės ir augino 13 vaikų. Sūnus tarnavo pas ūkininkus, su kurių vaikais vėliau kartu partizanavo. Juozo Norkaus kūnas gulėjo išniekintas Eržvilko turgavietėje, bet po dienos iš ten paėmė, mat čekistai palaikė užsieniečiu - rado pas jį amerikonišką laikrodį, pistoletą ir palapinę.

1946 m. gegužės 24 d. netoli Labgirių įvyko kautynės tarp Railos dalinio ir čekistų. Raila (kilęs iš Žvirblaukio k.) pateko į nelaisvę, bet nieko neišdavė.

1946 m. rudenį iš Lydžio rinktinės, kuriai ir aš tuo metu priklausiau, vado gavome įsakymą ruoštis žiemai. Žiemą ypač puldavo čekistai. Ūkininkams sniege pravažinėjus kelius ir takus, pavykdavo juos suklaidinti. Susiskirstėme po kelis vyrus į grupes. Mūsų grupei priklausė: Vytautas Slapšinskas, Izidorius Gvazdauskas iš Oponiškių k., Mišeikis, Kelmaitis iš Būtaičių k., Jonas Starkus-Maželis iš Pagirių k. Smidrių kaime pas Joną Buitkų įsirengėme slėptuvę. Tačiau toje slėptuvėje žiemoti neteko - čekistai

Aukuro rinktinės Šalnos rajono partizanas Jokūbas Varanius-Pilis, Dragūnas

2-as - Tauro apygardos vadas Aleksandras Grybinas-Faustas, Dainavos apygardos vadas Adolfas Ramanauskas-Vanagas

Pavidaujo vyrai lydi Pietų Lietuvos vadus į susitikimą su Vakarų srities vadovybe. 1949 m.

suėmė šeimininką Joną Buitkų, o mes išėjome į Rolando būrį. Rolando būrys turėjo miške du bunkerius, aplink buvo iškasti apkasai su paruoštais lizdais kulkosvaidžiams. Mūsų buvo 40 vyrų, čia ir praleidome žiemą. Tik maistas buvo normuojamas.

1947 m. sausio 7 d. prie Tauragės esančio Pameižių k. trijuose vienkiemiuose buvo apsistoję po devynis vyrus. Po pietų sargybinis pamatė netoliese maždaug 300 čekistų būrį. Iš vienkiemių nepastebėti susirinkome pakalnėje ir užėmėme pozicijas kautynėms.Turėjome 9 kulkosvaidžius ir automatų. Rolandui įsakius, atidengėme ugnį ir priplojome čekistus prie žemės. Kai tik čekistai bandydavo keltis ir pulti, Rolandas duodavo nurodymus iš 3, 6 ar 9 kulkosvaidžių laikyti ugnį. Taip “žaidėme”, kol sutemo, o tada atsitraukėme. Mes nuostolių nepatyrėme, o paskui sužinojome, kad žuvo 4 čekistų karininkai ir keletas eilinių.

1945    m. rudenį prie Melagiškės kaimo miške Jono Strainio būrys įsitraukė į kautynes su čekistais. Šiame mūšyje sužeidė Saturną. Tame dalinyje kovojo Leonas Plienaitis- Banginis, kilęs iš Skaudvilės, Lietuvos kariuomenės puskarininkis, kovojęs fronte su bolševikais. Kautynių metu jis pasitraukė iš dalinio ir vienas grįžęs į valsčių ant šieno užmigo. Rytą Banginis nepajuto, kaip čekistai užlipo ant šieno. Prabudęs Banginis išvydo, kad šalia ginklo nėra, o prieš jį stovi čekistai. Kelis čekistus numetė nuo šieno, bet jį čia ir nušovė.

1946    m. rugsėjo mėn. Paupio ir Paparčių miškuose buvo čekistų siautimai. Per juos buvo suimtas Bronius Tališauskas-Grigas iš Fermų k., g.1916 m., buvęs Lietuvos kariuomenės puskarininkis, partizanų būrio vadas. Visi keturi broliai Tališauskai buvo partizanai ir visi žuvo kovose su okupantais. Sesuo Zosė nuteista, o Stasė su mama išvežta į Sibirą. Paskui grįžo į Lietuvą.

Pietų Lietuvos partizanų vadai su Kęstučio apygardos partizanais. Sėdi: 1-as - Juozas Jankauskas-Demonas; stovi: Adolfas Ramanauskas-Vanagas, Rupšaitis-Žilius, Vladas Mišeikis-Tarzanas

Pietų Lietuvos partizanų vadai pakeliui į susitikimą su Vakarų srities vadovybe. Priklaupęs 2-as - Adolfas Ramanauskas-Vanagas, stovi: Aleksandras Grybinas-Faustas, Stankus-Gruodis, Palubeckas-Simas

1947 m. kovo mėn. Oponiškių kaime uošvio Izidoriaus Bružo ūkyje žuvo Izidorius Gvazdauskas-Karolis. Izidorių Bružą be teismo nušovė, šeimą išvežė į Sibirą. Bružienė buvo kilusi iš vargingos Pagirių kaimo Gedvilų šeimos. Gedvilus ištrėmė 1941 m.

1947 m. kovo ar balandžio mėn. Skliausčių kaime ryšininkas Viktoras Gudavičius išdavė Smaidrių kaime pas Fišerienę buvusią slėptuvę. Tuo metu ten gyveno trys partizanai: Jonas Mačiulis iš Džiugų k., Rimša iš Rimšų k.ir Juozas Mocius-Šviedrys nuo Meškuičių.

Būrio vadas Matas Barčas-Jogaila, gimęs 1911 m. Ri-dikiškių k. Eržvilko vls. ūkininko šeimoje, tarnavo Lietuvos kariuomenėje, atsargos vyresnysis puskarininkis, Šaulių sąjungos narys. 1936 m. vedė Anelę Aksamitauskaitę iš Eidutiškio k., nusipirko 8 ha ūkelį Paberžių k. Partizanas nuo 1941 m., 1942 m. įstojo į LLA, nuo 1944 m. aktyvių kovotojų gretose, būrio vadas. Jogaila su būriu stovyklavo Paneriuko miške (Eržvilko vls.), žuvo 1947 m. kovo 15 d. kautynėse, kūnas išniekintas Šimkaičių miestelyje. Jo žmoną Anelę su penkiais mažais vaikais (jauniausiam buvo 3 mėnesiai) ištrėmė į Sibirą.

Eržvilko partizanai:

Balys Misevičius-Gintaras, g. 1913 m. Lietuvos kariuomenės puskarininkis. Partizanas nuo 1945 m. Žuvo 1947 m. vasario 13 d. Balandžių k. Jono Norkaus ūkyje.

Vincas Kačiušis, g.1917 m. Balnių k. Žuvo 1947 m. Ridikiškių k. Petro Jeckio ūkyje. Kūnas išniekintas Eržvilke.

Jonas Blažys iš Butkaičių k., Jurbarko gimnazijos mokinys. Žuvo 1945 m. Paparčių miške.

Jonas Aleksaitis, g.1920 m. Kuzių k. Partizanas nuo 1945 m. Žuvo 1950 m.

Pietų ir Vakarų srities vadų susitikimas. 1949 02 11

Pietų Lietuvos vadai su Kęstučio apygardos partizanais. I eilėje guli: Adolfas Ramanauskas-Vanagas, Robertas Gedvila-Remigijus; II eilėje: Albertas Norkus, Vladas Gudavičius-Vaišnora, 5-as - Algis, 7-as - Vladas Mišeikis-Tarzanas; III eilėje stovi: Ramūnas, Juozas Kisielius-Genius, Vytautas Slapšinskas, Aleksandras Grybinas-Faustas, Kazimieras Ruibys-Inžinierius, Henrikas Danilavičius-Vidmantas

Bronius Jukna iš Dirvonų k. Žuvo 1947 m.

Pranas Valaitis-Bičiulis, g. 1922 m. Sarakiškių k. Eržvilko vls. Partizanavo nuo 1945 m. iki 1950 m.

Simas Buitkus iš Dirvonų k. Eržvilko vls., 1918 m. savanoris, turėjęs 8 ha ūkį. Žuvo 1949 m. Kartu su juo partizanavo ir du jo sūnūs. Abu žuvę.

Steponas Tališauskas iš Fermų k. Partizanavo nuo 1944 m. iki 1947 m.

1947 m. šv. Velykų rytą Paparčių k. Maselskienės ūkyje žuvo 11 partizanų, kurių palaikai vėliau išniekinti gulėjo Eržvilko turgavietėje.

Steponas Juškys iš Paupio k. Eržvilko vls.; Alfonsas Čekaitis iš Paupio k. Eržvilko vls.; Jonas Parnarauskas iš Paupio k. Eržvilko vls.; Steponas Tališauskas iš Fermų k. Eržvilko vls.; Stasys Urbonas iš Pagirių k. Eržvilko vls.; Kazys Valaitis iš Paparčių k. Šimkaičių vls.; Steponas Žukauskas iš Pašlynio k. Šimkaičių vls.; Jonas Žukauskas iš Pašlynio k. Šimkaičių vls.; Petras Žukauskas iš Pašlynio k. Šimkaičių vls. (visi trys broliai Žukauskai žuvo kartu); Juozas Nausėda iš Gaurės vls.; Jonas Mejeris.

Kostas-Žiedas. 1949 07 01

Renius Žemaitis

Stasys Narbutas (1926-1951)

KĘSTUČIO APYGARDOS ŽUVUSIŲ PARTIZANŲ SĄRAŠAS*

* Taip pavadinta autoriaus, nors be partizanų minimos ir kitos okupantų teroro aukos. - Rcd.pastaba.

1.    Adomaitis Aleksandras-Špokas, Juozo, g.1920 m. Jurbarke, mažažemis, ūkininkas, LLA narys, partizanas nuo 1945 04. Žuvo 1945 m. lapkričio mėn. Mikutaičių k. Palaikai perlaidoti Jurbarke 1989 08 12.

2.    Adomaitis Petras, g.1924 m. Vozbutuose, Jurbarko vls., LLA narys. Žuvo 1945 m.

3.    Adomaitis Stasys, g.1922 m. Kasiulkų k. (tėvų ūkis 12 ha), suimtas 1945 01 04. Čekistai valandą pralaikė kieme ant vežimo, vėliau pasivedė apie šimtą metrų nuo sodybos ir sušaudė, nepateikę jokio kaltinimo.

4.    Adomaitis Vytautas-Žilvinas, Juozo, g.1921 m. Jurbarko m., studentas-medikas, parašiutininkas, LLA narys, partizanas nuo 1944 m. Skirsnemunės, Paupio būriuose. Žuvo Aukštaitijoje.

5.    Aksamitauskas Antanas, Juozo, g.1920 m. Pavidaujo k. Eržvilko vls., LLA narys, partizanas nuo 1945 m. 1947 m. suimtas ir nuteistas mirties bausme.

6.    Aksamitauskas Bronius-Toleikis, g.1925 m. Pavidaujo k., partizanas. Suimtas, žuvo.

7.    Aksamitauskas Juozas-Vytas, Antano, g.1926 m., ūkininkas iš Pavidaujo k. Eržvilko vls., partizanas. Žuvo

1946 02 13 Ridikiškių miške. Lavonas rastas 1990 m. vasarą šulinyje prie Eržvilko mokyklos. Paminklas Eržvilke.

8.    Aksamitauskas Juozas-Jurgutis, Juozo, g.1923 m. Pavidaujo k., partizanas. 1952 m. suimtas, sužeistas, mirė kalėjime.

Jonas Bartkus-Jonynas ir Andrius Kmita, žuvę 1954 11 26

Kajetonas Rudaitis, 3-as - Andrius Knita, Jonas Bartkus, Vladas Montvydas-Žemaitis, Ignas Kybartas

9.    Aleksaitis Jonas, partizanas, žuvo, palaikai išniekinti Eržvilko aikštėje.

10.    Altaravičius-Nykštukas, partizanas-žvalgas. Žuvo kovodamas Žalgirio būryje Žygaičių vls. Stribaičiuo-se 1950 05 07.

11.    Ambrasa Kazys, Prano, g.1912 m. Budraičių k. Betygalos vls. (ūkis 6 ha). Partizanas nuo 1944 m. Žuvo

1945 01 01 (kartu žuvo Maselskiai ir Rubinskas).

12.    Ambrazaitis Juozas, Izidoriaus, iš Paišlynio k. Šimkaičių vls. Partizanas. Žuvo prie Šimkaičių 1947 m. Kapas Šimkaičiuose.

13.    Ambrozaitis Kazys-Gediminas, Kazio, g.1920 m. Mi-kutaičių k., ūkininkas, partizanas nuo 1945 04 Girdžių būryje. Žuvo 1946 07 Balnių k. (kartu su Damanskiu). Kapas Balandinėje.

14.    Ambrozaitis Petras, kilęs iš Viduklės. Partizanas. Žuvęs.

15.    Ambrozaitis Stasys, kilęs iš Viduklės vls. Partizanas. Žuvęs.

16.    Andraitis Kazys, Stasio, g.1918 m. Rainčiskių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 14 ha). Žuvo Grajauskų mūšyje 1944 m. gruodyje. Laidojo savieji slapta.

17.    Andrekys Petras, g.1917 m. Miškiūnų k. Raseinių apskr., LLA narys nuo 1944 m., partizanas, mažažemis ūkininkas. Suimant su ginklu pabėgo. Žuvo 1947 m. prie Juodaičių, Zapijufkos dvaro laukuose. Kartu žuvo Antanas Povilaitis ir Mačiulis, Riauka išbėgo.

18.    Andrijaitis Bronius-Putinas, g.1916 m. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo prie Šaltuonos.

19.    Andrijaitis Stasys-Kaziukas, g.1918 m. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1945 m. vasarą. Kapas Balnių kaime, prie Miliušių.

20.    Antanaitis, partizanas. 1946 m. suėmė ir vežė į Kauną. Žuvo bandydamas pabėgti.

Eimučio būrys netoli Gaurės. 1947 m.

Jonikas-Pantera, Česius Remeikis, Jonas Bakys, Vladas Strainys, Pikelis, Albertas Norkus, Leonas Laurinskas-Liūtas

21.    Anulis-Kulkis, atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m. (žuvo kartu su Kaspučiu).

22.    Armonas Alfonsas-Tigras, kilęs iš Žvingių k. Žuvo 1953 11 02. Jokūbaičių k., būdamas 25-27 m.

23.    Armonas Antanas-Vasaris, g.1926 m. Girkalnio vls. Milašaičių k. (tėvų ūkis 10 ha). Partizanas. Žuvo 1946 m. prie Kalnujų (rastas negyvas ant arklio).

24.    Astrauskas Zigmas-Linksmutis, žuvo 1948 02.

25.    Atgalainis Vladas, Juozo, g.1923 m. Armeniškių k. Girkalnio vls. Iki 1944 m. dirbo tėvų ūkyje. Dalyvavo

1944 m. Vozbutų mūšyje. Vėliau užsiregistravo, tarnavo armijoje. 1947 m. suėmė, kankino, verbavo, paleido. Išėjo į mišką. 1952 m. Pakarklių kaime, Seredžiaus apyl. pas ūkininką Šukauską apsuptyje sužeistas susisprogdino granata.

26.    Atkočius Alfonsas-Lapas, g.1923 m. Rumės Lauko k. Tauragės r. Partizanas nuo 1951 m. Žuvo tais pačiais metais Pagirupio k. Tauragės r.

27.    Atutis, kilęs iš Obelyno k. Šilalės vls., ūkininkas, partizanas. Žuvo.

28.    Augustinavičius Kostas-Vėjas, Mykolo, g.1923 m. Žemaičių Kalvarijoje, studentas, partizanas. Suimtas Vainute, pabėgo 1946 02, žuvo 1946 m. prie Vainuto.

29.    Auškalnis Antanas, kilęs iš Šilalės vls., Balnių k. Mūšyje sunkiai sužeistas mirė.

30.    Auškalnis Jurgis, kilęs iš Vadgirio, Šilalės vls., partizanas. Žuvo.

31.    Augustinavičius Vaclovas-Džiugas, Mykolo, g.1922 m. Žemaičių Kalvarijoje, studentas, mokytojas, partizanas, suimtas 1946 m. Vainute, pabėgo iš Šubartinės kalėjimo Tauragėje, žuvo 1947 m., kovodamas Rolando būryje.

32.    Babilius Jonas, g.1905 m. Balandžių k. Eržvilko vls. Kapitonas, LLA organizatorius.

Eimučio dalinys Gaurės miške. 1949 m.

Rolando būrio partizanų mokymai

33.    Bacys Jonas, Petro, g.1920 m. Plėkių k. Šimkaičių vls., partizanas, žuvo 1946 m. per Kalėdas pas Girdzijauską bunkeryje Bebirvų k.

34.    Bačkauskas Bronius-Kantas iš Gvaldų k. Kvėdarnos vls., partizanas, žuvo Rietavo miškuose.

35.    Bačkauskas Mečys (Broniaus brolis). Žuvo.

36.    Bagdonas Kazys-Ūdra, g.apie 1900 m. Klekniškės k. Šilalės vls., ūkininko sūnus, partizanas, būrio vadas. Žuvo.

37.    Bajorinas Jonas, Jono, g.1912 m., partizanas. Žuvo 1947 m. Očikiuose. Atpažintas (?) masiniame kape prie Skaudvilės.

38.    Bakanauskas Viktoras, g.1918 m. Poluknių k. Raseinių aps. Ūkininkas, partizanas. Žuvo 1951 m. prie Grinkiškio kartu su Martišiūte iš Tautušių.

39.    Bakanauskas Viktoras, kilęs iš Šilavoto. Žuvo 1951 m. prie Grinkiškio.

40.    Bakas Antanas, Antano, g.1929 m. Nedolės k., Betygalos vls. ūkininko šeimoje. Gyveno ir dirbo tėvų ūkyje. Palaikė ryšį su partizanais. 1948 m. įsitraukė į aktyvų pasipriešinimą. Žuvo 1949 06 29 Lenčių miške, Kėdainių r. kartu su šešiais partizanais.

41.    Bakšys Jonas, g.1921 m. Paparčių k. Žuvo 1945 04 28 kautynėse Papartinės miške. Kapas Paupyje.

42.    Bakšys Antanas-Klajūnas, g.1922 m. Raseiniuose. Raseinių gimnazijos mokytojas, partizanas, Vakarų srities vadas (pakeitė Papartį). Žuvo 1953 m. prie Kalnujų.

42.    Balašaitis Bronius-Benius, Izidoriaus, g.1917 m. Balnių k. Eržvilko vls., ūkininkas, partizanas Jogailos būryje nuo 1945 01 02. Žuvo išduotas 1952 10 02 pas Antaną Kailiūną pasaloje. Kapas nežinomas (palaikai buvo Jurbarko aikštėje).

43.    Balašaitis iš Girdžių (Prano brolis). Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo.

Vladas Mišeikis-Tarzanas, Venckaitis, Česius Remeikis

Kęstučio apygardos 3-ios kuopos ketvirto būrio partizanai. 1947 m.

44.    Balašaitis Pranas, g.1922 m. Girdžių k. Nuo 1944 m. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1945 03 30 Džiugino miške. Kapas Eržvilke.

45.    Balčinas Petras-Radvila, Pušis iš Kvėdarnos, partizanas. Į Dariaus rinktinę atėjo 1945 m. 1947 m. už plėšikavimą partizanų KLT nuteistas mirties bausme.

46.    Balys Jonas, atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

47.    Baltrimas Alfonsas-Ateitis. Žuvo kartu K.Burba Drobūkščių k. Varnių apylinkėse.

48.    Baltrušaitis Antanas-Uosis, Kazimiero, g.1915 m. Tre-pininkuose. Partizanas. Žuvo 1952 m. Lavonas rastas prie buvusios Viduklės stribų būstinės 1990 07 21.

49.    Baltrušaitis Antanas-Jurgis, g.1925 m. Viduklės vls. Partizanas, suimtas pas Tamošaitį. Grįžęs iš lagerių, mirė 1952 m.

50.    Baltrušaitis Vincas, Antano, kilęs iš Viduklės, partizanas, žuvo 1945 m. Gūrose pas J.Judicką.

51.    Bankauskas Bronius, Mykolo, g.1922 m. Žaiginio k. Šiluvos vls., LLA narys. 1944 m. įsidarbino Radviliškio stiklo fabrike. 1945 07 su ginklu pasitraukė į mišką. Žuvo 1947 m. rudenį.

52.    Bankauskas Juozas, Mykolo, g.1919 m. Žaiginio k., Šiluvos vls. Mokėsi žemės ūkio mokykloje. Nuo 1944 m. dirbo Šiluvoje agrotechnikų. 1945 m. ėmus visą šeimą persekioti, visi trys broliai įsitraukė į ginkluotą pasipriešinimą. Juozas ir Romas žuvo 1946 m. žiemą prie Meiliškių, netoli Vosyliškio.

53.    Bankauskas Romas, Mykolo, g.1923 m. Žaiginio k. Šiluvos vls. Iki 1944 m. dirbo tėvų ūkyje. 1945 m. pasitraukė į ginkluotą pasipriešinimą. Žuvo 1946 m. žiemą kartu su broliu Juozu prie Meiliškių, netoli Vosyliškio.

2-as - Vladas Mišeikis Tarzanas, Jonas Paliokas, Vincas Ulevičius (Stasys Jarmala)

Jonas Venclauskas-Tėvas

Antanas Liesys-Idenas ir Vytautas Stepaitis-Atilas

54.    Baranauskas Edvardas, Juozo, g.1923 m. Juodžių k. Pernaravos vls. Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške kartu su 22 vyrais iš Pabarčiaus būrio.

55.    Baranauskas Viktoras, g.Paluknio k. Šiluvos vls. Žuvo 1953 03.

56.    Baranauskas Vytas, Juozo, g.1926 m. Juodžių k. Pernaravos vls.. Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške Pabarčiaus būryje - viso 22 vyrai.

57.    Baranauskaitė Genė, Jono, g. 1930 m. Burniškių k. Betygalos vls. Palaikė ryšį su partizanais. Suimta 1947 m., nukankinta kalėjime.

58.    Barauskas Vytautas, Jono, g.1923 m. Burbiškiu k. Betygalos vls., partizanas. Žuvęs.

59.    Barčas Matas, Jono, g.1912 m., mažažemis ūkininkas iš Ridikiškių k. Žuvo 1947 m. žiemą prie Balandinės miško.

60.    Barčiauskas Antanas, Mykolo, g.1928 m. Kaune. Partizanas. 1947 m. suimtas prie Viduklės, nuteistas 25 m. Žuvo kalėjime ar lageryje.

61.    Barčiauskas Pranas, g.1925 m. Vincentavos k. Čekiškės vls. bežemių šeimoje. 1944 m. su ginklu išėjo pas partizanus. Žuvo 1945 m. Šaravų miške. Laidojo slaptai savieji, padedant partizanams Šaravų kapinėse (kartu žuvo Jonas Šidlauskas).

62.    Barkauskas Mečislovas, g.1927 m. Pajekališkės k. Ariogalos vls. Partizanas. Sušaudytas 1945 01 06 Pagainių kaimo laukuose kartu su trimis broliais.

63.    Barkauskas Vytautas, g.1924 m. Pajekališkės k. Ariogalos vls. 1945 01 06 suimtas kartu su kitais trimis broliais. Be teismo sušaudytas Pagainių kaimo laukuose.

64.    Barkauskas Zenonas, g.1917 m. Pajekališkės k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 30 ha). Nuo 1944 m. visi keturi broliai slėpėsi namuose. Tvarte turėjo įsirengę slėptuvę. 1945 m. sausio 6 d. čekistai juos netikėtai užklupo. Visi keturi broliai be teismo sušaudyti Pagainių kaimo laukuose.

Broliai Rekašiai (iš kraštų)

Paganinis ir Venckaitis-Algis. 1949 05 24

Žygaičių partizanai

65.    Barkauskas Kazys, g.1918 m. Pajekališkės k. Ariogalos vls. Kartu su trimis broliais sušaudė 1945 01 06 Pagainių kaimo laukuose prie kryžiaus, pastatyto 1928 m. Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečio proga.

1945 m. draugai toje vietoje pasodino keturis ąžuolus, 1989 m. brolių atminimui atidengtas paminklas.

66.    Bartkus Bolesas, g.1912 m. Pavinsnių - Paskardžių k. Žuvo 1945 01 15 Pabarčiaus būryje (viso 22 vyrai) Zambiškių miške.

67.    Bartkus Petras-Sąžinė, Saulius, Dargis, Žadgaila, Alkupėnas, Antano, g.1918 m. Raseinių aps. Pakapur-nių k. (tėvų ūkis 18 ha), studentas, LLA narys nuo 1943 m., kapitonas, apygardos štabo organizacinio skyriaus viršininkas, Prisikėlimo apygardos vadas, poetas. Žuvo 1949 m. prie Baisogalos.

68.    Bartuška Algis, g.1922 m. Motiškių k. Seredžiaus vls., tėvų ūkis 20 ha, LLA narys nuo 1943 m., karininkas, pasitraukė į pogrindį 1944 m. Buvo būrio vadas. Žuvo išduotas 1960 m. Šiluose ties Seredžiumi pas Račkų.

69.    Bastys (Bakšys)-Prasčiokaitis, g.1912 m. Paparčių k. Paupio būrio partizanas. Žuvo 1945 04 28 Paparčių miške.

70.    Batutis Antanas, Povilo, g.1912 m. Žaiginyje, Šiluvos vls. Žaiginio dvaro kumetis. Čekistai sušaudė Žaiginyje 1945 01 02. Užkasė Ariogalos pušinėlyje.

71.    Batutis Stasys, Povilo, g.1910 m. Žaiginio k. Šiluvos vls. Žaiginio dvaro kumetis. Enkavedistai sušaudė Žaiginyje 1945 01 02 kartu su broliu Antanu.

72.    Baukus Juozas, g.Šiluvos vls. Žaiginio k. Žuvo 1946 03 19.

Eimučio būrys. 1948 m. Stovi 1-as - Remeikis-Melchioras Putelė

Eimučio būrio partizanai netoli Gaurė

Zosė Bagdonaitė, partizanė iš Užvenčio, žuvusi

73.    Bauža Bronius-Jaunutis, Kazio, g.1926 m. Globių k. Jurbarko vls., nuo 1946 m. Rolando būrio partizanas. Suimtas sužeistas 1947 m. Naujininkėlių k. Nuteistas 25 m. Po žiaurių tardymų pateko į psichiatrinę ligoninę N.Vilnioje. Tolimesnis likimas nežinomas.

74.    Bauža Izidorius, Kazio, g.1918 m., ūkininkas iš Globių, Jurbarko vls. Žuvo 1945 07 02 kartu su broliu.

75.    Bauža Pranas, Kazio, g.1917 m. Globių k., ūkininkas, kartu su broliu žuvo 1945 07 02 Globių kaime. 1989 09 18 palaikai perlaidoti Vertimuose.

76.    Beišys Kazys, Stasio, g.1932 m. Milašaičių k. Betygalos vls. 1948 08 29, stovyklaujant Diržionių kaime pas ūkininką F'etrą Baranauską, Beišys, Kurmauskas ir Kisielius buvo enkavedistų apsupti. Žuvo visi trys partizanai ir abu šeimininkai.

77.    Bendikas Antanas-Naras, kilęs iš Tenenių k. Šilalės vls. Vidutinio ūkininko sūnus, partizanas. Žuvo.

78.    Benešas Juozas, Motiejaus, g.1932 m. Diekaimio k. Betygalos gimnazistas, LLA narys, palaikė ryšį su partizanais. 1945 m. rudenį pasitraukė į mišką. Kovojo Vygando būryje. 1950 m. vasaros naktį pasaloje susidūrė su stribais. Juozas žuvo nuo pirmų šūvių. Kiti apsigynė.

79.    Beniulis Pranas, g.1926 m. Vozbutuose, Jurbarko vls., LLA narys. Žuvo 1947 m.

80.    Berneckas Petras iš Kunigiškių k. Gaurės vls. Tauragės aps. Žuvo 1950 m.

81.    Beržinienė Genovaitė (Petro žmona), g.1921 m. Žuvo 1950 m.

82.    Beržinis Antanas, Petro, g.1924 m. Žuvo namuose Vaičių k. Jo būrio vadas buvo išdavikas F.Gaubtys-Vytautas.

83.    Beržinis Kazimieras, Petro, g.1924 m. Vencių k. Žuvo 1951 m.

Stasys Satkus

Saturno būrio partizanai

84.    Beržinis Petras, Petro, g.1926 m. Vaičių k. Žuvo 1951 m. Šakvyčio miškuose.

85.    Beržinis Povilas-Ąžuolas, Petro, g.1927 m. Vaičių k. Šilalės r. Mažažemis. Partizanas. Žuvo 1950 m. Deglių k. (Šilalės r.).

86.    Beržinskas Jonas, Kazio, g.1924 m. Kalniškių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 18 ha). Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške kartu su Pabarčiaus būrio partizanais (viso 22 vyrai).

87.    Beržinskas Zenonas, g.1922 m., žuvęs.

88.    Biknius Adolfas, g.1926 m. Raseinių aps. Žuvo 1947 m.

89.    Biknius Jonas, g.1922 m. Navininkų k. Raseinių aps. Betygalos vls. Žuvo 1945 m.

90.    Biliūnas Albinas-Džiugas, Felikso, g.1925 m. Jurbarke, studentas, partizanas, nuo 1944 m. LLA narys, P.Paulaičio adjutantas. Žuvo 1947 04 07 kartu su vadu Kasperavičiumi apygardos štabo bunkeryje prie Batakių. Užkasti prie Šubartinės.

91.    Birbilas Antanas-Ąžuolas, Liudviko, g.1910 m. Ganykliškių k. Šilalės vls. Būrio vadas. Žuvo 1951 m. Kvėdarnos apyl. Lembo k. Palaikai išniekinti Šilalėje.

92.    Bitvinskas Vytautas-Vyturys, Jono, g.1927 m. Girkalnio vls. Šeimyniškių k., mokytojas, Pašvaistės būrio partizanas. Žuvo 1949 07 28 Kalnujų apyl. Žagarės k. (viso keturi vyrai).

93.    Blanka Antanas iš Viduklės vls. Žuvęs.

94.    Blažaitis Antanas-Zigmas, Kazio, g.1923 m. Girdžių būrio partizanas. Žuvo 1951 06 10 Dargaitėlių k. (su Puišiu).

95.    Blažys Jonas, g.1924 m. Balnių k. Eržvilko vls., gimnazistas, dirbo pasų stale. Partizanas. Žuvo 1945 m.

96.    Brazas Antanas, Antano, g.1925 m. Eržvilko vls., Palubaukščių k., ryšininkas, vėliau partizanas. Žuvo 1948 05. Kapas Pašaltuonyje.

Broliai Kybartai

Rūkas, Kelmės vls. partizanų rėmėjas, pas kurį ūkyje įrengtame Vakarų srities štabo bunkeryje žuvo Antanas Bakšys-Germantas, Elena ir Aleksas Jorkūnai. Nuteistas, mirė grįžęs į Lietuvą

Linas ir Levickas-Dagys. 1949 05 24

Tauro apygardos vadas susitinka su Vakarų srities vadu. Seneckis- Žaibas, 3-as - mjr.Sergijus Staniškis-Litas, mjr.Aleksandras Milašius-Ronis, Antanas Liesys-Idenas

97.    Brazauskas Adolis, partizanavo Ariogalos apyl.

98.    Brazauskas Alfonsas, g.1920 m. Kaprinų k. Žuvo 1947 12 02 Birbiliškės miške (4 ar 5 vyrai - brolis Vytautas, K.Stirbys ir mokytojas iš Veliuonos).

99.    Bukauskas-Klevas. Žuvęs.

100.    Bukauskas Vytas-Žaliūnas, g.1929 m. Žuvo 1948 01 15 rytą, Kėdainių aps. Lenčiukų k. apsuptyje, kulkosvaidžio ugnimi dengdamas būrio atsitraukimą.

101.    Burba Kazimieras, kilęs nuo Varnių. Nušautas netoli Varnių pelkėse.

102.    Bušinskas Juozas-Marsas, Bijūnas, kilęs iš Rensčių k. Tauragės vls., ūkininkas, Žalgirio būrio partizanas. Žuvo būrio vado EGaubčio išduotas prie Stribaičių

1950 05 07.

103.    Butkus Izidorius, g.1924 m. Kalniškių k. Gaurės vls., Rolando būrio partizanas. Žuvo Žindaičių k. 1947 08.

104.    Butkus Simas, g.1924 m. Eržvilko vls. Dirvonių k., kumečio šeimoje, buvo stribas, vėliau partizanas. Žuvo 1947 m. kartu su tėvu.

105.    Butkus Vincas, g.1923 m. Dirvonių k. Eržvilko vls., kumečio sūnus, buvo stribas Eržvilke, vėliau partizanas. Žuvo 1947 m. kartu su tėvu.

106.    Butkus Virgilijus-Dangis, Debesėlis, g.1929 m. Raseiniuose (motina felčerė), mokytojas, partizanas. Žuvo prie Raseinių 1947 m.

107.    Butkus Zenonas, Prano, g.1921 m. Kalniškių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 16 ha). Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške su Pabarčiaus būriu (viso 22 vyrai).

108.    Butvilas Antanas-Klevas, g.1923 m. Gervyčių k. Viduklės vls. Žuvo 1947 m.

109.    Ceinorius Stasys iš Viduklės. Žuvęs.

110.    Celskys Antanas. Žuvo Šimkaitinės miške prie Plėkių dvaro 1946 m. vasarą.

Albertas Norkus ir Vytautas Slapšinskas

Šalčius, Stoškus-Eimutis, Drąsutis, Vladas Gudavičius-Vaišnora

111. Cesaitis Vaclovas, Igno, g.1911 m. Kubuldžių k. Šaukoto apyl. Ūkininkas. Vedęs, turėjo sūnų Juozą. Vaclovas sušaudytas 1944 m. pabaigoje Valatkaičių k. pas Bolesą Valiušį.

122.    Cinovas, Jurbarko gimnazijos buhalteris, partizanas. Žuvo kartu su Mišeikių bunkeiyje prie Skaudvilės 1951 03 19. Atpažintas masiniame kape prie Skaudvilės 1990 m.

123.    Čekaitis Alfonsas-Džimas, Stasio, g.1929 m. Paupio k. Eržvilko vls., Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 04 Maselskienės ūkyje Paparčių k. Šimkaičių vls.

124.    Čekas Antanas, g.Šiluvos vls. Saugų k., partizanas, žuvęs.

125.    Čekauskas-Laibūnas, g.1923 m. Puknaičių k., partizanas. Žuvęs.

126.    Čepavieius Domas, kilęs iš Konkojų k. Viduklės vls. Žuvo Dainių miške kartu su 17 partizanų 1946 m.

127.    Čepkauskas Bronius, Igno, g.1916 m. Be ginklo nužudytas 1945 07 26 Marijanavos miškelyje netoli namų. Kartu žuvo Jočius iš Paginevio ir Jakubėnas.

128.    Čepkauskas Stanislovas, Stasio, darbininkas iš Žvirblaukio k. Eržvilko vls., buvo stribu, vėliau išėjo partizanauti. Žuvo 1946 m. Kapas Šimkaičiuose.

129.    Čeponis Juozas-Tauragis, kapitonas, partizanas nuo

1946 m. Žebenkšties, vėliau Vaidoto rinktinės, veikusios Jurbarko, Vilkijos apylinkėse, vadas. Žuvo štabo bunkeryje Pagausančio k. prie Dubysos 1948 m.

130.    Čėsna Ignas-Benamis, buvęs mokytojas, partizanas. Žuvo 1952 m. netoli Paežerės.

131.    Dabašinskas Benas, g.1924 m. Juodaičiuose, Girkalnio vls., ūkininkas. Žuvo 1945 11 26 prie Šimkaičių.

132.    Dailydaitis P., kilęs iš Gaurės, partizanas. Žuvo Purviskių miške 1948 m., perlaidotas 1990 m.

Sėdi: Jūra ir Vytautas Slapšinskas, II eilėje: Vladas Mišeikis-Tarzanas ir Vladas Gudavičius-Vaišnora

Kęstučio apygardos štabas Papartinės miške Šimkaičių vls. Vladas Mišeikis-Tarzanas, Antanas Bakšys-Klajūnas, Kazimieras Ruibys, Jonas Rupšaitis-Žilius (antroje eilėje), Juozas Kisielius, Vytautas Slapšinskas

133.    Damanskis Vytautas-Adomas, Jono, g.1922 m. Balnių k., partizanas. Žuvo 1946 07 Balniuose.

134.    Dambrauskaitė Ona, Kazio, g.1932 m. Jokūbaičių k. Šilalės vls. Žuvo 1953 m. Jokūbaičių k.

135.    Damušas Petras iš Viduklės, žuvęs.

136.    Danilevičius Henrikas-Vidmantas, g.1920 m. Zarasuose (tėvas buvo policijos viršininkas). 1944 m. -mokytojas Eržvilke, LLA narys, partizanas nuo 1946 m. Batakių būrio vadas, vėliau Lydžio rinktinės vadas, 1948 07 Žemaičio paskirtas Kęstučio apygardos vadu. Žuvo 1949 10 bunkeryje Žaliojoje girioje.

137.    Dapkus Bronius, Stasio, g.1913 m. Saugailių k. Raseinių aps. Betygalos vls. Ūkininkas. Suimtas 1944 m. Nukankintas kalėjime.

138.    Dapkus Bronius, Vinco, g.1927 m. Kupstynės k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 5 ha). Suimtas 1944 m. spalio mėn. Gruodžio 24 d. Bronius, jo pusbrolis Liudas Dapkus, Juozas Deikus, ketvirtojo pavardė nežinoma susitarė bėgti. Pabėgo 1945 m. vasarą. Agelaičių miške čekistai apsupo šešis partizanus. Susišaudymo metu du žuvo, kiti pasitraukė.

139.    Dargužas Mečys, kilęs iš Tauragės, Eimučio būrio partizanas. Žuvo 1948 m. Purviškių miške prie Tauragės.

140.    Darkšaitė-Poškienė Antanina-Liepsna, g.1924 m., partizanė. Žuvo 1950 m.

141.    Daugėla Antanas, Vinco, g.1915 m. Kilovos k., Čekiškės vls. (tėvų ūkis 9 ha). Vedęs. LLA narys. Nepriklausomos Lietuvos kariuomenėje puskarininkis. 1944 m. jsitraukė į aktyvų pasipriešinimą. Buvo būrio vadas. 1945 07 27 netoli Ariogalos, Daugėliškiu miške apsupo enkavedistai. Žuvo išduotas su trimis draugais.

142.    Daugnora Antanas, g.1921 m. Tarosų k. Betygalos vls. Iki 1944 m. dirbo tėvų ūkyje. Slapstėsi be ginklo namuose ir pas kaimynus. 1946 05 12 Betygalos stribams siaučiant gretimame Žemygalos kaime, Antaną nušovė Riaubų sodyboje.

143.    Daujotas Antanas, Stasio, g.1923 m. Sakalų k. Grinkiškio vls. (tėvų ūkis 7 ha). Žuvo 1945 01 01 Graužų miške su Sakalų kaimo vyrais - Vaicekausku, Dauknu ir Sota.

144.    Daukna Jonas, Jono, g.1912 m. Sakalų k., Grinkiškio vls. (tėvų ūkis 7 ha). 1945 01 01 žuvo Graužų miške.

145.    Daukša Juozas-Juozapas iš Karužiškės k. Laukuvos vls., ūkininkas, partizanas. Žuvęs.

146.    Daukša Stasys-Tautvydas, Vytolio, g. 1913 m. Martinaičių k. Grinkiškio vls. Žuvo mūšyje 1949 01 29 Lenčių miške (su septyniais vyrais).

147.    Dautaras Antanas, g.1923 m. Polų k. Eržvilko vls. Žuvo 1945 m.

148.    Dautartas Zenonas, atpažintas masiniame kape prie Skaudvilės.

149.    Daikus Vytautas, g.1925 m. Agelaičių k. Betygalos vls. 1952 m. Ringailų k. prie Ožakauskų sodybos susisprogdino granata.

150.    Dermeikis Juozas iš Viduklės, žuvęs.

151.    Dervinskas Juozas iš Viduklės, žuvęs.

152.    Digrys Petras, Antano, g.1917 m. Raseinių aps. Rengiu k., mokytojas. Suimtas 1941 m. Nužudytas kalėjime.

153.    Digrys Vytautas, Jono, g.1902 m. Buožavalės k. Ariogalos vls. Mokėsi karo aviacijos mokykloje. Skraidė lėktuvais. 1940 m. pasitraukė iš karo tarnybos. Gyveno ir dirbo tėvų ūkyje Ariogalos vls. Suimtas 1945 01 06. Nukankino Girkalnio kalėjime.

154.    Dirginčius Antanas-Domas, Dominyko, g.1914 m. Vilnalių k. Nemakščių vls. Partizanas, žuvo 1947 m. netoli Kelmės.

155.    Dirginčiūtė-Šimkienė Marija, Jono, g.1910 m. Buitkiškių k., partizanė. Žuvo 1950 12 12 mūšyje Globių miške kartu su vyru Antanu. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

156.    Dobilaitis Antanas-Untis, Antano, g.1922 m. Vadžgiryje, mokytojas, 1945 m. Girdžių būrio partizanas. Žuvo 1945 06 25 Dargaitėlių k., palaikai perlaidoti Vadžgiryje 1990 08 29.

157.    Dobilaitis Juozas-Motiejukas, Antano, g.1922 m., ūkininkas, Paviščiovio k. Eržvilko vls., partizanas. Sužeidė 1946 06 13 pas Izidorių Čekaitį, po mėnesio mirė. Palaidotas Paupio kapinėse.

158.    Dobilaitis Stasys-Dobilas, Antano, g.1924 m., ūkininkas iš Pavisčiovo k. Eržvilko vls. Žuvo Kalniškiuose prie Šimkaičių 1945 11 26. Kapas ir paminklas prie Šimkaičių (kartu su 70 partizanų, iš kurių žinomų tik 20).

159.    Dobilaitė-Karbauskienė Marytė, siuvėja iš Pagramančio. Nušovė stribas 1947 m.

160.    Docka Aleksandras, Antano, g.1928 m. Palūtovos k., ūkininko šeimoje. Žuvo Šiluose (Ariogalos apyl.) Dubinsko sodyboje.

161.    Dubinskas Vladas, g.1910 m. Numgaliuose, Viduklės vis.

162.    Dukauskas Romas-Pergalė, Domo, g.1924 m. Raseiniuose. Išsilavinimas vidurinis. 1944 m. Raseiniuose organizavo pasipriešinimą, ginklų tiekimą. Žuvo 1944 02 22 prie Diržionių.

163.    Dženkaitis Jonas, g.1917 m. Skaudvilės vls., aviacijos leitenantas. Žuvo 1944 06 23 sukilimo metu kartu su 22 vyrais gindamas Aleksoto tiltą.

164.    Dženkaitis Liudas, g.1919 m. Skaudvilės vls., kultūr-

Aukuro rinktinės Šalnos rajono partizanas Bronius Jankauskas

Klūpo Pavidaujo būrio partizanas Petrauskas-Šarunas

technikas, LLA narys nuo 1943 m. Suimtas, 1945 m. ištremtas į Pečiorą. Mirė Šilutėje 1990 m.

165.    Džiaugys Antanas, g.1919 m. Gučkampio-Besmečio k. Čekiškės vls. Partizanas nuo 1944 m. Vėliau pasitraukė iš pasipriešinimo. Gyveno nelegaliai Latvijoje, Liepojos mieste. 1953 m. suimtas ir dingo (nukankino ar sušaudė).

166.    Džiaugys Benadas, g.1913 m. Gučkampio-Besmečio k. Čekiškės vls. Partizanas nuo 1944 m. Žuvo mūšyje

1946 m. prie Babtų kartu su kitais dviem partizanais.

167.    Eitutavičius Stasys-Žaibas, g.1924 m. Stemplių k. Švėkšnos vls. Partizanas nuo 1946 m. Žuvo 1953 m. Stempliuose. Palaikai išniekinti Priekulėje.

168.    Eitutis Juozas-Jaunius, g.1930 m. Žuvo 1952 05 15.

169.    Flejeris Izidorius-Valteris, Jono, g.1917 m. Meškininkų k., Jurbarko vls., mažažemis ūkininkas. Nuo 1945 m. Jurbarko būrio partizanas. Nusišovė 1947 03 apsuptas bunkeryje Meškininkų k. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

170.    Gadliauskas Petras-Bijūnėlis, Prano, g.1927 m. Armonų k. Betygalos vls. 1947 m. pasitraukė į mišką. 1950 02 suimtas prie Grinkiškio. Nuteistas mirties bausme ir sušaudytas.

171.    Gailius Antanas iš Viduklės vls. Žuvęs.

172.    Gailius Juozas, g.1914 m. Batakių vls., LLA narys, žuvo 1945 01 10 Užšešuvio miške.

173.    Gailius Viktoras, Prano, g.1921 m. Šiluvos vls. (tėvų ūkis 14 ha). Partizanas nuo 1943 m. Žuvo 1945 07 22 Virtukų miške mūšyje, dengdamas pagrindinių jėgų atsitraukimą. Mūšyje žuvo devyni vyrai ir trys moterys, tarp jų sesuo Elenytė.

174.    Gailiūtė Elena, Prano, g.1923 m. Šiluvos vls. Partizanė. Žuvo 1945 07 22 Virtukų mūšyje kartu su broliu ir kitais.

175.    Gaižauskas Andrius, Apolinaro, g.1921 m. Negirvos k. Ariogalos vls. Žuvo 1944 01 15 Zambiškių miške Pabarčiaus būryje.

176.    Gaižauskas Jeronimas, Apolinaro, g.1923 m. Negirvos k. Ariogalos vls. Mokėsi Dotnuvos žemės ūkio akademijoje, LLA narys, partizanas. Žuvo 1945 m. netoli namų kartu su Kaziu Gudžiu.

177. Gaižauskas    Simas, Apolinaro, g.1925 m. Negirvos k. Ariogalos vls. Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške Pabarčiaus būryje.

178.    Galbogis Juozas, Prano, g.1918 m., ūkininkas iš Skir-snemuniškių II k. Skirsnemunės būrio partizanas. Žuvo 1946 m. vasarą (viso 10 vyrų) prie Skirsnemuniš-kių. Palaidotas Skirsnemunėje.

179.    Galinauskas Antanas, Antano, g.1926 m. Paginevių-Šližių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 3 ha). Žuvo mūšyje 1945 01 15 Zambiškių miške su Pabarčiaus būriu.

180.    Galinauskas Stasys, Adomo, g.1924 m. Paginevių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 4 ha). Partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1946 m.

181.    Galminas, kilęs iš Upynos, partizanas nuo 1946 m., žuvo 1951 m. Tauragės miškuose.

182.    Galminas Antanas, žuvęs 1947 11 02 prie Šilalės. Palaidotas Šilalėje.

183.    Galvonas Bronius, g.1910 (?) m. Janaikiškių k. Alizavos vls. Panevėžio aps. Jurbarko būrio partizanas nuo 1945 m. pabaigos, žuvo 1946 m. pavasarį.

184.    Gavėnia Simas-Drąsutis, Jurgio, g.1910 m. Šakalinės k. Tauragės vls., viršila, būrio vadas. Žuvo 1948 09 08 Purviškių miške kartu su 12 partizanų.

185.    Gečas-Tigras, g. Deblių k. Žuvo 1946 12 25.

186.    Gedvilas Antanas-Gegužis, kilęs iš Liolių. Žuvo Mus-teikiuose kartu su Rambynu.

187.    Gedvilas Remigijus, iš Viduklės vls., išdavikas.

188.    Gerulis Kazys, atpažintas masiniame kape prie Skaudvilės 1990 m.

189.    Giedraitis Antanas, g.1921 m., Eržvilko gimnazijos direktorius, LLA narys - propagandininkas, pogrindinio laikraščio redaktorius, suimtas 1945 02 06. Mirė Novosibirsko lageriuose 1954 m.

190.    Gintaras Jonas, g.1924 m. Viduklės vls. Paupio k., bežemis, partizanas. Susisprogdino 1946 04 Pikelių k.

191.    Girčius Petras, kilęs iš Stemplių k. Šilutės r. Turėjo 5 ha žemės. Žuvo Stempliuose 1952 05 24.

192.    Girdzijauskas Kazimieras, Kazimiero, g.1923 (?) m. Partizanas iki 1949 m. Mirė kalėjime.

193.    Globys Juozas, g.1905 m. Kavolių k. Nuo 1945 m. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1948 m. Kavolių k. Kapas Tauragėje.

194.    Globys Kazys, g.1914 m. Viduklės vls. Žuvęs.

195.    Globys Kleopas-Kęstutis, g.1912 m. Kavolių k., tarnautojas, LLA narys, partizanas nuo 1944 m. rudens. Žuvo 1945 rudenį, kovodamas Pavidaujo būryje kartu su draugu K.Masiuliu. Palaidotas Globių k.

196.    Grabauskas Juozas, atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

197.    Grabauskas Vladas, Jono, g.1922 m., Tarosų k., Betygalos vls. Mokėsi žemės ūkio mokykloje. 1944 m. suimtas ir nukankintas kalėjime.

198.    Grakulskis Kazys, g.1916 m. Viduklės vls., žuvo 1950 m.

199.    Greivys Steponas-Verpetas iš Pajūrio k. Rietavo vls. Partizanas, būrio vadas. Kovojo Rietavo, Endrijavo apylinkėse. Žuvo prie Endrijavo 1951 01 13. Partizanų gretose kartu su Steponu Greiviu kovojo ir jo brolis Jonas Greivys-Žvalgas.

200.    Gricius Juozas, g.1917 m. Raseinių aps. Žaiginio k., LLA narys. 1944 m. pasitraukė į mišką. Žuvo 1945 08 Žaiginio miške, gindamas Bankauskų sodybą nuo plėšikaujančių stribų ir enkavedistų.

1948 m. žiemą Vakarų srities štabas vyksta susitikti su J.Žemaičiu-Vytautu ir A.Ramanausku-Vanagu: Vacys Ivanauskas, 3-as -mjr.Aleksandras Milašius-Ronis, Vytautas Gužas-Mindaugas, Antanas Liesys-Idenas

Vakarų srities partizanų vadovybė

201.    Grigaitis Pranas, g.1909 m. Paantvardžio k., Girdžių būrio partizanas. Žuvo 1945 m.

202.    Grigaitis Viktoras, Adomo, g.1919 m. Michailiškių k. Josvainių vls. (tėvų ūkis 9 ha). Nuo 1944 m. Jankaus partizanų būryje. Žuvo 1945 06 Josvainių vls.

203.    Grigas Jonas, g.1923 m. Kurionių k. Josvainių vls. Žuvo 1946 m.

204.    Grikšas Stasys-Strazdas, kilęs iš Tenenių. Žuvo 1952 m. Radvyčio miškuose kartu su Šarka.

205.    Griunavas Antanas (Jono brolis), Karo Lauko Teismo sprendimu sušaudė partizanai (pasitraukė iš būrio).

206.    Griunavas Jonas-Vilkas iš Dargalių k. Turėjo 10-12 ha žemės. Sušaudė partizanai, jam pasitraukus iš būrio ir už drausmės pažeidimus.

207.    Gružauskas Juozas, partizanas-ryšininkas. Žuvo Žalgirio būryje prie Kvėdarnos 1950 m.

208.    Gružauskas, kilęs iš Žaiginio k., Šiluvos vls. Žuvo Papušynio kaime.

209.    Gružinskas Romualdas, Petro, g.1925 m. Viduklėje, prekybininko šeimoje. Išsilavinimas vidurinis. Tarnavo Plechavičiaus rinktinėje. Slėpėsi pas Babonaites apie Milašaičius. Kur ir kada žuvo - neaišku.

210.    Gružinskas Stasys-Vanagas, g.1929 m. Žuvo pas ūkininką Joną Rainį 1946 m.

211.    Gudaitis Antanas, g.1925 m. Lepšiškių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 12 ha). 1944 12 prieš pat Kalėdas netoli namų kartu su kaimynu Petru važiavusius dviračiais sulaikė enkavedistai ir be teismo sušaudė, nors buvo beginkliai.

212.    Gudaitis-Gudavičius Napoleonas-Julius, Antano, g.1921 m. Eržvilke darbininkų šeimoje, baigė Jurbar-

Leonas Laurinskas-Liūtas

Snapkus iš Kardo rinktinės (kartu su Vytautu Slapšinsku buvo Klaipėdos kalėjime)

Izidorius Mockus-Rykas ir Levickas-Dagys

ko gimnaziją, leitenantas, nuo 1944 m. rudens Jurbarko Aido būrio partizanas. Žuvo 1945 02 14 Globių k. (kartu su Kaunecku). Palaidotas Globiuose.

213.    Gudavičius. Žuvo 1945 m. Balandinėje. 1989 m. kapas perkeltas į Varlaukį.

214.    Gudavičius Vladas-Miškinis, Radvila, Antano, g.1919 m., Montvilių girininkas Jurbarko r., nuo 1945 m. Aido (Paulaičio) būrio partizanas. Žuvo 1950 03 03 Lauksargių k.

215.    Gudžius Kazys, partizanas. Žuvęs.

216.    Gudžiūnas Vladas-Kęstutis, g.1923 m. Juodaičiuose. Žuvo 1953 01 04 Borovalės k. Ariogalos vls. Kazio Jurilio sodyboje.

217.    Gulbinas Jonas, Prano (ar Jono), g.1927 m. Pavinkšnių k. Josvainių vls. (tėvų ūkis 9 ha). Žuvo 1946 m. Labūnavos dvare. Tėvas mirė Sibire.

218.    Gustainis Bronius, Igno, g.1919 m. Kubuldžiaus k. Šiluvos vls. Siuvėjas. 1945 01 Šiluvos kelyje apie 200 jaunuolių "rekrūtų", lydimų sargybos, buvo varomi į Kauną. Praėjus Žaiginio bažnytkaimį, miškelyje 17 jaunuolių bandė bėgti. Bronius žuvo, kiti šešiolika pabėgo. Palaidotas Šaukoto kapinėse.

219.    Gužas Vytautas-Mindaugas, kilęs iš Rokiškio, kapitonas, būrio vadas. 1948-1949 m. - Kęstučio apygardos vadas, Vakarų srities štabo viršininkas. Žuvo 1949

06 13 prie Kaltinėnų.

220.    Gužauskas Vytautas, kilęs iš Grinkiškio. Žuvo kartu su dviem draugais 1944 12 Plokščių k.

221.    Gvazdauskas Izidorius, g.1922 m. Oponiškių k. Eržvilko vls., Rolando būrio partizanas. Žuvo 1947 m. pavasarį Paginių k.

222.    Gvildys Kazys, Igno, g.1900 m. Molupių k. Čekiškės vls. Žemdirbys. 1944 m. gyveno Zambiškio ūkininko Visockio sodyboje, netoli miške įrengto bunkerio,

Lydžio rinktinės štabo ir būrių ryšininkė Onutė Mockutė-Ge-novaitė, mokytoja iš Rudžių k. Kalėjo lageriuose

Kęstučio apygardos partizanai

kuriame slėpėsi partizanai. Padėjo partizanams: arkliu vežė maistą, vandenį, malkas. Žuvo 1945 01 15.

223.    Gvildys Konstantinas-Žiedas, Karklas, Antano, g.1928 m., valstietis iš Globių. Nuo 1947 m. Jurbarko būrio partizanas. Žuvo 1950 m.

224.    Ibenskis Juozas, kilęs iš Burbiškiu k., Šiluvos vls. Žuvo 1946 m. Jonkaičių k.

225.    Ignatavičius, kilęs iš Šimkaičių. Žuvo (?)

226.    Indzilevičienė-Atminaitė Ieva, g.1921 m. Kvėdarnos vls. Gvaldų k. Žuvo 1947 m. Dariaus kaime kartu su vyru Antanu Indzilevičiumi. Palaidota rūsiuose prie Kvėdarnos.

227.    Indzilevičius Antanas, kilęs iš Kvėdarnos vls. Dariaus k. Į mišką išėjo 1946 m. Žuvo Dariaus kaime kartu su žmona.

228.    Irtmonaitė Stasė-Aušrelė, Alekso. Buvusi mokytoja. Žuvo mūšyje su čekistais 1947 10 26 Kiaulų k., nušovusi du kareivius, seržantą ir sunkiai sužeidusi majorą. Paskutine kulka į smilkinį nusišovė pati, nes buvo sunkiai sužeista ir negalėjo pasitraukti iš mūšio lauko. Žuvo kartu su broliu Aleksandru. Palaikai išniekinti Kaltinėnų aikštėje.

229.    Irtmonas Aleksandras-Genys, Alekso, g.1918 m. Šilalės vls. Jucaičių k. Žuvo 1947 10 26 kartu su seserimi. Lavonas buvo pamestas Kaltinėnų aikštėje.

230.    Irtmonas Mečius-Žiogas, Alekso iš Šilalės vls. Jucaičių k. Partizanas. Žuvo Alijošiškės miške, netoli Pagramančio.

231.    Irtmonas Stasys, Alekso, iš Šilalės vls. Jucaičių k. Palaikai išniekinti Šilalėje.

232.    Irtmonas Zenonas iš Viduklės. Žuvęs.

233.    Ivanauskas Vacys-Vytenis, g.1921 m. Raseinių k., būrio vadas, Vakarų srities vadas. Žuvo 1951 m. prie Varnių kartu su Antanu Liesiu-Idenu.

234.    Ivoška Pranas, Motiejaus, g.1923 m. Stanionių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 6 ha). 1945 01 06 be teismo sušaudė kartu su broliu Kaziu, trobesius sudegino.

235.    Ivoška Kazys, Motiejaus, g.1920 m. Stanionių k. Ariogalos vls. 1944 m. mobilizuotas tarnavo Gaidžiūnuose, 1944 m. pabaigoje pabėgo ir slėpėsi namuose. 1945    01 06 sodybą apsupo enkavedistai. Kazį sušaudė kartu su broliu Pranu. Sodybą sudegino.

236.    Izokaitis Bronius, g.1918 m. Kriūkuose, dirbo vairuotoju Kaune. 1944 m. žiemą parašiutu nuleistas Tauragės miškuose. Žuvo 1945 06 prie Eržvilko.

237.    Ylius Julius, Vinco, g.1923 m. Paginėvių-Šilų k., Ariogalos vls. Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške su Pabarčiaus būriu (viso 22 vyrai).

238.    Ylius Vytautas, Vinco, g.1925 m. Paginėvių k. Ariogalos vls. 1944 m. šaukimo metu registravosi. Buvo atleistas. 1945 m. Ariogaloje turgaus dieną žuvo bėgdamas nuo stribų.

239.    Jaciunskas Jonas, g.1922 m. Vainikonių k. Pernaravo vls. (tėvų ūkis 10 ha). 1944 m. pasitraukė į mišką.

1946    m. namuose apsupo enkavedistai. Žuvo gindamasis.

240.    Jaciunskas Petras, g.1912 m. Vainikonių k. Pernaravos vls. Nepriklausomos Lietuvos kariuomenės puskarininkis. Nuo 1944 m. slėpėsi miške su ginklu. Žuvo prie Ariogalos 1946 07 22.

241.    Jackys Petras-Algis, Juozo, g.1918 m. Pavidaujo k. Žuvo 1946 02 13. Lavonas rastas šulinyje Eržvilke prie senosios mokyklos. Perlaidotas Eržvilke 1990 m.

242.    Jagminas Jonas, Antano, g.1929 m. Šilalės r. Spraudžių k. Dirbo tėvų ūkyje. Partizanas nuo 1950 m. 1951 m. per kautynes sunkiai sužeistas, padedant partizanų ryšininkei med.seseriai pabėgo iš Tauragės ligoninės ir netrukus žuvo (?)

Vytautas Eisinas-Žygaudas (g.1927 m. Kelmės vls. Elenavos k. Partizanas nuo 1945 m. Žuvo 1948 03 28)

Izidorius Mockus-Rykas

243.    Jagminas Klemensas, Antano, g.1922 m. Šilalės vls. Spraudžių k. Į mišką išėjo 1946 03 19 Pažiuržmočio k. (Pajūrio apyl.) Palaidotas prie evangelikų kapų Šilalėje.

244.    Jagminas Zigmas-Saulius, Jono, g.1928 m., ūkininkas iš Dargių k., Jurbarko r. Nuo 1947 m. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1952 02 08 Butkaičių k. bunkeryje prie Šaltuonos. Kapas nežinomas (palaikai buvo išniekinti Jurbarke).

245.    Jakaitis Vytautas, Antano, g.1925 m., ūkininkas iš Naukaimio k., Jurbarko vls. Skirsnemunės būrio partizanas. Žuvo 1945 m. (?) Palaidotas Žalgirio miške.

246.    Jakštas, g.1928 m. Kalniškių k., partizanas. Žuvo Globių miške.

247.    Jakštaitis Juozas-Kėkštas, Jono, g.1928 m., partizanas (buvęs stribas). Žuvo 1947 m. Kapas Šimkaičiuose.

248.    Jakštys Petras-Zuikis, Jono, g.1914 m. Rukšnių k., ūkininkas, stalius, Aido (Paulaičio) būrio partizanas nuo 1945 ra. Nusišovė 1946 06 Rukšnių k. Užkastas Barkūnų k. (?)

249.    Jakubauskas Alfonsas, Vinco, g.1926 m. Prišmantų k. Betygalos vls. Gyveno ir dirbo tėvų ūkyje. Slėpėsi kartu su broliu prie namų. 1944 m. pabaigoje čekistai susekė juos ir be teismo sušaudė.

250.    Jakubauskas Juozas, Vinco, g.1926 m. Prišmantų k. Betygalos vls. 1944 m. gruodžio pabaigoje netoli namų be teismo sušaudė enkavedistai.

251.    Jakutis Feliksas-Sniegutis, g.1923 m. Kuišių k. Tauragės aps. Žuvo 1951 02 01 Šiluose (Ariogalos apyl.) Dubinsko sodyboje kartu su Jankausku ir Docka.

252.    Jakutis Jonas iš Viduklės vls. Žuvęs.

253.    Jakubėnas Kazys, Kazio, g.1910 m. Našlys, augino tris mažamečius vaikus. Dirbo Ročių k. Betygalos vls. 1945 07 26 pas Kazį Jokimą dengė stogą. Anksti rytą atėję enkavedistai liepė lipti žemyn ir be jokių paaiškinimų nušovė.

254.    Jaloveckas Henrikas, g.1921 m. Partizanas, žuvo (?)

255.    Jaloveckas Stasys, g.1924 m. Partizanas, žuvo (?)

256.    Jancevičiūtė Zofija, g.1929 m. Šilalėje. Partizanė. Žuvo 1946 12 25 Kreivių k.

257.    Jankauskas Alfonsas, g.1923 m. Kuniorių k. ūkininko šeimoje. Žuvo kartu su Jakučiu ir Docka Ariogalos apyl. Šilų kaime Dubinsko sodyboje 1951 02 01.

258.    Jankauskas Boleslovas (Antanas), kilęs iš Gaurės, partizanas. Žuvo 1947 m. Purviškių miške, perlaidotas 1990 m.

259.    Jankauskas Bronius-Klajūnas, Mykolo, g.1926 m. Pa-dvarninkų k. Kvėdarnos vls. Dirbo tėvų ūkyje (15 ha). Partizanas nuo 1948 m. Žuvo Padvarninkų k. 1953 m.

260.    Jankauskas Jonas, Motiejaus, g.1918 m. Šelaičių k. Krakių vls., ūkininkas (20 ha). Žuvo 1944 12 16 Paliepių pušyne.

261.    Jankauskas Kazimieras, g.1923 m. Kunigiškių k. Ariogalos vls. Žuvo 1944 m. pabaigoje Grajauskų mūšyje.

262.    Jankauskas Mečius, kilęs iš Jurkaičių k. Šilutės vls. Žemės turėjo anie 7 ha. Žuvo Šiaudėnų k. Šilutės r. 1949 m.

263.    Jankauskas Petras (Mečiaus brolis). Žuvo 1950 m. Jurkaičių k. Šilutės r.

264.    Jankauskas Pranas, Benado, g.1917 m. Zvegių k. Betygalos vls. Partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1945 07 25 Zvegių miške. Apsupus bunkerį, Pranas kulkosvaidžiu dengė draugų atsitraukimą Tautušių pelkių link.

265.    Jankauskas Stasys, Mykolo, g.1929 m. Padvarninkų k. Kvėdarnos vls. Dirbo tėvų ūkyje. Išėjo į mišką

1948 m. ir tais pačiais metais žuvo Šaukliškės k.

266.    Jankus Emilius, Kazio, g.1921 m. Alfredavos k. Čekiškės vls. (tėvų ūkis 12 ha). Žuvo 1955 m. gimtajame kaime. Sodybą sudegino. Tėvai ištremti, mirė Sibire.

267.    Janušaitė-Milkintienė Jadvyga, Povilo, g.1925 m. Žalpiuose. Žuvo su vyru.

268.    Janušas Antanas, g.1925 m. (?) Viduklės vls. Žuvo.

269.    Jarmaška Pranas. Partizanas, žuvo, palaikai rasti prie Viduklės stribų būstinės, 1990 m.

270.    Jarmoška Benius-Tarzanas, Beniaus, kilęs iš Vailakų, Viduklės būrio vadas. Žuvo (?).

271.    Jarmoška Pranas, g.1927 m. Viduklės vls., žuvo 1946 m.

272.    Januška Romualdas, Prano, g.1924 m. Dirvonų k. Eržvilko vls. Buvo Tauragės partorgu, nuo 1945 m. Rolando būrio partizanas. Žuvo 1947 m. Globiuose su broliu.

273.    Januška Vytautas, Prano, g.1923 m. Dirvonų k., buvo stribas, nuo 1945 m. Rolando būrio partizanas. Žuvo 1947 m. Globiuose su broliu.

274.    Jocius Aleksas, Vinco, g.1923 m. Paginevių k. Betygalos vls. Žuvo 1945 07 02 Marijanavos miškelyje.

275.    Jocius Klemensas, Vinco, g.1924 m. Paginevių k. Betygalos vls. Mokėsi kunigų seminarijoje Kaune. 1944 m. traukėsi į vakarus, ties lenkų siena pateko pasieniečiams. Žuvo (?)

276.    Jokubauskas Jonas, g.1924 m. Zuikiškių k. Tauragės r., partizanas nuo 1944 m., po provokatoriaus pranešimo suimtas 1955 m. Mockiškės miške kartu su Antanu Mockumi, išbuvę pogrindyje 10 metų. Žuvo lageriuose (?) Antanas nuteistas mirties bausme.

277.    Jokūbaitis Alfonsas, kilęs iš Burbiškiu k. Šiluvos vls. Žuvo 1945 m. Šiluvos miške.

278.    Jonaitis Juozas, mokytojas iš Pašaltuonio, 1941 m. išvežtas ir žuvo lageryje.

279.    Jončas Stasys-Vidmantas, Petro, g.1922 m. prie Gaurės, Eičių k. Partizanas nuo 1947 m. Nukankintas kalėjime 1950 07.

280.    Jončas Juozas, Jono, g.1924 m. Aukštupio k., partizanas. Žuvo 1950 m. prie Būdviečių mokyklos.

281.    Jončas Vladas-Vaidotas, Varnas, kilęs iš Stirbaičių k., Gaurės vls., buvęs Tauragės gimnazistas, nuo 1945 m. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 m. Velykų rytą.

282.    Jonikas Antanas-Rolandas, Petro, g.1913 m. Žvirlau-kio k. (prie Paupio), tarnavo piemeniu, darbininku Dirvonų k. Nuo 1945 m. partizanų būrio vadas. Žuvo 1947 m. Purviškių miške, gindamas besitraukiantį būrį. Kapas Paupio kapinėse.

283.    Jonyla Napoleonas, g.1926 m. Seredžiuje. Dirbo tėvų ūkyje. 1944 m. įsitraukė į ginkluotą pasipriešinimą.

1953 m. pradžioje miške prie Seredžiaus būrį apsupo enkavedistai. Žuvo kartu su Smuila-Kovuku.

284.    Jonušas Antanas-Vilkas, g.1915 m. Rietave, stalius. Partizanas nuo 1947 m. Kovojo Nemuno, Pilies būriuose Kvėdarnos vls. Nuo 1951 06 29 iki 1954 06 21 Rambyno būrio vadas, Dariaus rinktinės vadas, suimtas 1954 06 20 ir sušaudytas.

285.    Jonušas Antanas, Prano, g.1922 m. Kalniškiuose, Viduklės vls. Partizanas. Žuvo 1948 m.

286.    Jonušas Steponas, Prano. Partizanas. Žuvo Žalpiuose 1948 m.

287.    Jucevičius Stasys-Rambynas, Antano, g.Tauragės vls. Tarailių k. Partizanas. Žuvo 1952 05 29 Gaurės vls. Stribaičių k. plytinėje.

288.    Jucius Aleksas-Gylys, Antano, g.1925 m. Partizanas. Žuvo Viduklės vis.

289.    Jucius Stasys, Boleslovo, g.1926 m. Pratvalkių k. Nemakščių vls. Eržvilko gimnazijos gimnazistas. Žuvo 1952 m. prie Pašaltuonio. Palaikai Eržvilke.

290.    Jukna Bronius, g.1929 m. Dirvonių k., kumečio sūnus, buvo stribas, vėliau Rolando būrio partizanas. Žuvo 1946 12 Pocaičiuose.

291.    Jukna Jonas, kilęs iš Padvarių k., partizanas, žuvo 1946 02 13 Ridikiškių k., Eržvilko vls. Palaikai rasti 1990 m. vasarą šulinyje prie Eržvilko mokyklos ir 1990 m. perlaidotas.

292.    Jukna Jurgis, Petro, g.1915 m. Žuvo bėgdamas iš Skaudvilės kalėjimo. Rastas masiniame kape prie Skaudvilės 1990 m.

293.    Jukna Kazimieras, Kazio, g.1923 m. Šveisčių k. Batakių vls. Žuvo 1945 07 2 Pagirių k. Jono Tolišio ūkyje, kapas Varlaukyje. Perlaidotas 1989 m. kartu su septyniais bendražygiais.

294.    Jukna Petras, Vinco, g.1924 m. Partizanas nuo 1949 m. Žuvo 1951 08 15 Palubaukščių k. Kapas Skaudvilėje.

295.    Jukna Stasys, Jurgio, g.1923 m. Rudžių k. Eržvilko vls. Saturno būrio partizanas. Žuvo 1945 m. Tyrelių miške.

296.    Juodaitis Kazimieras, g.1916 m. Didžiulių k. Ariogalos vls. Bežemis. Suimtas 1945 m. Žuvo Karagandoje.

297.    Juodys Viktoras, Viktoro, g.1915 m. Raseinių aps. Partizanas nuo 1942 m. Žuvo 1946 m.

298.    Juodys Vytautas, Viktoro, g.1925 m. Armonų k. Raseinių aps. Žuvo 1947 m.

299.    Juodytė-Prasišauskienė Genovaitė, Viktoro, g.1929 m. Betygalos vls. Armonų k. Partizanė nuo 1944 m. Automatiniu šautuvu ginkluota ne kartą savo būrį apgynė nuo priešų. Žuvo 1951 m. Jakaičių k. Betygalos vls. pas Oną Butkienę.

300.    Juozaitis (Paliokas) Jonas, žuvo 1950 02 17.

301.    Jurgaitis Simas, žuvęs su seserimi Stase. Palaikai išniekinti Šilalėje.

302.    Jurgaitytė Stasė, žuvusi kartu su broliu Simu. Palaikai išniekinti Šilalėje.

303.    Jurgilaitis Kazys, g.1919 m. Žuvo Miliušgirėje 1945 m.

304.    Jurgutis, kilęs iš Tauragės, Žalgirio būrio partizanas. Žuvo prie Žygaičių (?)

305.    Jurkauskas Boleslovas, g.1918 m. Gaurėje. Partizanas, žuvo 1947 m. Purviškių miške.

306.    Juškys Klemensas-Žaibas, Prano, g.1924 m. Paantvardžio k. Studentas. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1945 05 31 prie Stakių (kartu su M.Pocevičiumi ir A.Sutkaityte-Gegute).

307.    Juškys Juozas, kilęs iš Ąžuolynės, Viduklės vls. Partizanas. Žuvo kartu su broliu Povilu Klaipėdos krašte.

308.    Juškys Povilas, kilęs iš Ąžuolynės, žuvo kartu su broliu Juozu.

309.    Juškys Steponas-Kostas, Jono, g.1921 m. Paupio k. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 04 prie Eržvilko. Vienuolikai žuvusių partizanų 1990 m. vasarą pastatytas paminklas.

310.    Juškys Zigmas-Žaibas. Žuvo.

311.    Kačiušis Petras, Prano, g.1907 m. Liolių seniūnija, Pyragių k. karininkas, LLA narys, partizanas. Žuvo 1951 m. prie Balčės upės.

312.    Kačiušis Vincas, Kazio, g.1915 m. Balnių k. Žuvo 1948 05 13 Purviškių miške.

313.    Kairys Pranas-Serbentas, iš Batakių vls., partizanų ryšininkas, suėmus iš ligoninės pabėgo ir partizanavo. Žuvo 1949 02 26. Atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

314.    Kaminskas Juozas, Juozo, g.1901 m. Melagiškių k. Batakių vls. LLA narys, partizanas nuo 1944 10. Žuvo 1945 08 19 Dvarviečių k. Gaurės vls. Kapas Batakiuose (kartu su Stepu Norkumi). 1990 m. pastatytas paminklas.

315.    Kancerevičius Kazys-Uosis, Kazio, g.1920 m. Jakaičių k., ūkininkas, nuo 1944 m. Paulaičio-Aido būrio partizanas. Mirė nuo žaizdų 1945 06 23. Kapas nežinomas.

316.    Kapturauskas Jeronimas-Baltrukas, Meška, g.1914 m. Paalsio II k. Bežemis. Dirbo batsiuviu. Nuo 1944 m. Kęstučio apygardos Panteros būrio partizanas. Susisprogdino granata 1951 12 05 prie Mituvos pas Vincą Baksaitj. Kartu žuvo Tverkus ir Petrauskas.

317.    Karašauskas Antanas, Antano, g.1923 m. Raseinių aps. Armonų k. Žuvo 1947 m.

318.    Karašauskas Ipolitas, Mato, g.1887 m. Kymantų k. Betygalos vls. Bežemis. Suimtas 1945 01 Pagirių k. prie Žaiginio pas seserį Mockuvienę. Nukankintas 1945 04 Šiluvoje.

319.    Karašauskas Jonas, Ipolito, g.1921 m. Betygalos vls. bežemių šeimoje. 1945 02 02 Pagrubičių k. Prano Gervės sodybą, kur slėpėsi broliai, apsupo čekistai. Partizanas su broliu Kostu žuvo, Jonas pabėgo. Vėliau Joną suėmė ir jis dingo be žinios.

320.    Karašauskas Kazys, Antano, g.1914 m. Armonų k. Betygalos vls. Ūkininkas. Partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1948 m. prie Miškinių ežero, Šaukoto apyl. Žuvo dviese, Genovaitė Juodytė pabėgo.

321.    Karašauskas Kostas, Ipolito, g.1913 m. Kapšetų k. Betygalos vls. bežemių šeimoje. Slėpėsi Pagrubičių k. pas ūkininką Praną Gervę. Žuvo 1945 02 02.

322.    Karbauskas Bronius-Aras, g.1928 m. Tauragės r. Kaz-barynų k. Partizanas. Žuvo kartu su žmona Maryte 1951 05 Sutkų k.

323.    Karbauskas Pranas-Margis, Prano, kilęs iš Šilalės vls. Lapkalnio k. Būrio vadas. Žuvo Gerviškių k. Kovėsi iki paskutinio šovinio.

324.    Karbauskienė-Dobilaitė Marytė, Antano, g.1929 m., siuvėja iš Tauragės r. Zuikiškių k. Partizanė nuo 1950 m. Žuvo 1951 05 Sutkų k. (nėščia) su vyru.

325.    Karpas Antanas-Sakalas, Prano, g.1923 m. Viduklės vls. Pušų k. Partizanas. Žuvo Mosteikiuose.

326.    Karpas Jonas, Prano, g.1918 m. Viduklės vls. Pušų k. Partizanas. Žuvo netoli Raseinių.

327.    Kasperavičius Antanas, Kazimiero, g.1918 m. Jokūbaičių k. Šimkaičių vls. Baigė Jurbarko gimnaziją. Partizanas. Žuvo 1945 06 prie Bebirvos upelio bėgdamas.

328.    Kasperavičius Juozas-Visvydas, Šilas, g.1914 m. Jokūbaičių k. Šimkaičių vls., aviacijos leitenantas, LLA kovotojas, nuo 1942 m. partizanas. 1945 m. suimtas sužeistas ir vėliau partizanų išvaduotas iš Raseinių vls. Biliūnų ligoninės. Nuo 1945 m. vasaros Jungtinės Kęstučio apygardos vadas. Žuvo 1947 04 07 štabo bunkeryje prie Batakių, Bijotų k. Juozo Juknos sodyboje kartu su A.Biliūnu. Abu užkasti prie Tauragės Šubartinės. Apie vadą Juozą Kasperavičių visoje apygardoje sklido legendos. Aukštas, gražaus kūno sudėjimo, visada su uniforma, tvarkingas ir pasitempęs, jis kėlė pagarbą. Net tolimame apygardos krašte -Ariogaloje veikęs būrio vadas leitenantas Juozas Paliūnas-Rytas, 1946 m. perėjęs iš kitos apygardos, 1989 m. išleistuose atsiminimuose pažymi, kad šios apygardos organizaciniai vienetai veikė žymiai geriau ir jis pajuto didesnę drausmę ir atsakomybę.

329.    Kasperavičius Pranas-Lukšas, Antano, g.1924 m. Šakių r. Tarnavo bernu, buvo stribas Girdžiuose. Jurbarko Aido būrio partizanas. Žuvo 1947 01 Lukšių k. (kartu su A.Meškausku). 1989 10 21 kapas perkeltas į Jurbarką.

330.    Kasputis Motiejus, atpažintas; masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

331.    Kaulius Julius, kilęs iš Kokiškių k. Kvėdarnos vls. Žuvo saugumiečių apsuptas 1947 m. Sauslaukio k. Kvėdarnos vis.

332.    Kauneckas Pranas, g.1917 m. Kibiškių k. Leitenantas, LLA narys, nuo 1944 m. Paparčių būrio vadas. Žuvo 1945 02 14 Globių k. (kartu su Gudaičiu). Palaikai Globiuose.

333.    Kaupaitė Aleksandra, g.1923 m. Lenčiūnų k. Kėdainių aps. Tėvų ūkis 6 ha. Partizanė. Žuvo 1944 m. ties Lenčių mišku.

334.    Kavaliauskas. Žuvo Plokščiuose 1949 12 kartu su V.Gužausku.

335.    Kavaliauskas Petras, g.1914 m. Viduklės vls. Paupio seniūnija, Latakių k. Žuvo 1947 m.

336.    Kavaliauskas Alfonsas, Vlado, g.1923 m. Vozbučių k. Ariogalos vls. Žuvo 1947 m.

337.    Kavaliauskas Antanas, Vlado, g.1920 m. Vozbučių k. Ariogalos vls. Žuvo 1947 m.

338.    Kavaliauskas Bronius, g.1911 m. Steponkaimyje, Betygalos vls. Karininkas, tarnavo pasienyje. Susisprogdino 1945 04 30 vėjo malūne prie gimtinės.

339.    Kavaliauskas Vladas, g.1921 m. Vozbučių k. Kėdainių apsk. (ūkis 18 ha). Žuvo 1947 m.

340.    Kemzūra Aleksandras, Jono, g.1914 m. Grajauskų k. Ariogalos vls., ūkininko šeimoje (22 ha). Nepriklausomos Lietuvos kariuomenės puskarininkis. Partizanas nuo 1944 m. pabaigos. Žuvo Grajauskų mūšyje gruodžio pabaigoje.

341.    Kemzūra Julius, g.1920 m. Šilainiuose (tėvų ūkis 0,5 ha). Žuvo.

342.    Kemzūra Vincas, g.1923 m. Šilainiuose (tėvų ūkis 0,5 ha). Žuvo.

343.    Kentra Jonas-Rūtenis, Juozo, kilęs iš Užlankio k. Šilalės vls. Partizanas, Ruteinio būrio vadas.

344.    Kentra Jonas-Šarkis, Juozo, iš Gūbrių k. Šilalės vls. Žuvo.

345.    Kentra Juozas-Tauras, Juozo, kilęs iš Užlankio k. Šilalės vls. Partizanas. Žuvo 1949 10 Lentinės miške prie Šilalės pas P.Katauską.

346.    Kentra Kazys-Dagilis, Juozo, g.1928 m. Alkupio k. Kvėdarnos vls. Dirbo tėvų ūkyje. Į mišką išėjo 1949 m. Žuvo 1949 m. Lentinės k. Šilalės r.

347.    Kentra Leonas-Ąžuolas, Juozo, iš Gūbrių k. Partizanas. Žuvo Lentinės k. Šilalės vls. 1949 10 10.

348.    Kentra Stasys-Papartis, Juozo, g.1924 m. Alkupio k. Kvėdarnos vls. Dirbo tėvų ūkyje. Partizanas nuo 1949 m. Žuvo prie Rietavo.

349.    Kiaukė Antanas, Igno, g.1916 m. Paginevio k. Ariogalos vls. 1945 01 15 mūšyje Zambiškių miške žuvo su Pabarčiaus būriu.

350.    Kiaukė Jonas, Igno, g.1912 m. Paginevyje, Ariogalos vls. 1945 01 15 Zambiškių miške žuvo su Pabarčiaus būriu.

351.    Kielė Antanas-Paukštis, Prano, g.1924 m. Ilgižiukų k., tėvų ūkis 1 ha žemės. Į pasipriešinimą okupantams įsitraukė 1944 m. Veikė aktyviai. 1946 12 27 išduotas ir suimtas (viso 9 vyrai). Teisė. Žuvo Vorkutos anglių kasyklose.

352.    Kiliotaitis Juozas, ūkininkas iš Šapališkės k. Šimkaičių vls. Pavidaujo būrio partizanas. Mirtinai sužeidė 1946 m.

353.    Kisielius Alfonsas, Alekso, g.1925 m. 1948 08 29 pas ūkininką Barauską Diržonių k. Betygalos vls. partizanus apsupo čekistai. Žuvo traukdamiesi.

354.    Kisielius Boleslovas, žuvęs 1946 02 16 Ridikiškių k. miške. Kūnas rastas šulinyje prie Eržvilko mokyklos 1990 m.

355.    Kisielius Gaudentas-Tomas, Mato, g.1915 m. Kavolių k. Puskarininkis, LLA būrio vadas. Suimtas 1946 m., pabėgo. Vėl suėmė 1949 11 06. 1951 05 nukankintas kalėjime.

356.    Kisielius Jonas, Mato, g.1919 m. Eržvilko vls. Pavidaujo k. Žuvo 1945 m. žiemą.

357.    Kisielius Juozas-Genius, g.1917 m. Pavidaujo k. Eržvilko vls. Žuvo 1953 03 Kartupių k. Kapas Balandinėje.

358.    Kisielius Telesforas-Bitinas, g.1915 m. Pavidaujo k., ūkininkas, partizanas. Žuvo 1946 02 13 Ridikiškių k. pas Jackį. Kūnas 1990 05 12 rastas šulinyje prie Eržvilko.

359.    Kiulkis Juozas-Linelis, Antano, g.1926 m. Viduklės vls. Partizanas. Žuvo Vailakuose.

360.    Klinka Mykolas-Bėglys, kilęs iš Liolių, Viduklės vls. Partizanas. Žuvo (?)

361.    Klimanskas Aleksandras, g.1920 m. Pašušvio k.

362.    Klimašauskas. Žuvo 1948 m. prie Balčės.

363.    Klimas. Partizanas. Žuvo Globių miške.

364.    Klyba Aleksas, Vinco, g.1911 m. Šulaičių k. Krakių vls. Dirbo tėvų ūkyje. LLA narys, partizanas. Žuvo 1944 12 16 Paliepių pušyne.

365.    Kmita Andriejus, atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

366.    Kmita Edmundas, atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

367.    Kopūtis-Vytautas (vokiečių tautybės). Žuvo Drobūkščių k. Gulėjo pamestas Kvėdarnoje. Gali būti netikra jo pavardė, nes Kopūtis nuo "Kaput".

368.    Kostyra Jonas, Antano, g.1918 m. Grajauskų k. Ariogalos vls. LLA karininkas. Kaip teigia liudytojai, Jonas vadovavo Grajauskų mūšiui ir tą kartą išvengė mirties. Vėliau suimtas. Žuvo kalėjime.

369.    Kregždė Benetas-Bijūnas, g.1927 m. Akmeniškių k. Raseinių r. Partizanas. Žuvo 1953 m. prie Juodaičių.

370.    Kregždė Zenonas, Jono, g.1930 m. Akmeniškiuose-Karolinavoje, Raseinių aps. (tėvų ūkis 4 ha). Mokėsi amatų mokykloje Kaune. 1950 m. atsisakė tarnauti okupantams ir pasitraukė į mišką. 1945 m. Pamituvyje, Stuopių ūkyje pabėgo iš apsupimo. Žuvo 1959 m. Kaprinų k. pas Gricių.

371.    Krikščionaitis Juozas, Izidoriaus, g.1924 m. Lenkčių k. Žuvo 1947 m. Kapas Šimkaičiuose.

372.    Krikščius Izidorius. 1945 07 žuvo bunkeryje Balandinės miške kartu su šešiais vyrais. Perlaidotas į Vertimus 1990 m.

373.    Kromelis Antanas iš Pagirupio k., ryšininkas, žuvo.

374.    Kromelis Pranas, partizanavo su broliu Simu. Abu žuvę.

375.    Kromelis Simas-Perkūnas, Žygimantas, Šilalės vls., Derkintų k. Partizanas. Nuo 1944 m. būrio vadas. Žuvo išduotas bunkeryje.

376.    Krulius Leonas, Leono, g.1919 m. Rudžių k. Šimkaičių vls. Ūkininkas. Žuvo 1949 07 28.

377.    Kučinskas Alfonsas-Briedis, kilęs iš Žygaičių. Žalgirio būrio partizanas. Žuvo Stribaičių k. 1949 m. (?)

378.    Kudokas Kostas-Diemedis, g.1922 m. Mokytojavo Kėdainių apsk. Kupsčių mokykloje. Partizanas nuo 1947 m. Žuvo.

379.    Kundrotas Antanas, kilęs iš Žvingių. Žuvo.

380.    Kuniokas Antanas, Antano, g.1900 m. Budraičių k. Betygalos vls. (ūkis 3 ha). Žuvo 1945 m. pradžioje.

381.    Kuokštas Feliksas, Viktoro, g.1927 10 10 Bardiškių k. Šiluvos vls. Ūkininkas. Nuo 1946 m. palaikė ryšį su partizanais. 1949 08 suimtas. Pabėgo. Stojo į partizanų būrį. Aktyviai veikė kartu su žmona Zose, kuri kartu pasitraukė į mišką. Žuvo 1952 05 22 Šiaulėnų apyl. Umburynės k. vienkiemyje pas Matkų.

382.    Kuokštienė-Rutkauskaitė Zosė, Vinco, g.1929 04 23 Piktuonių k. Šiaulėnų vls. Dirbo Žaiginio ryšių skyriuje. 1949 m. su vyru kartu įsitraukė į kovą. Abu buvo ginkluoti rankiniais kulkosvaidžiais. 1952 05 22 Umbirynos. k. prie Lemartavos miško Malkaus sodyboje juos apsupo enkavedistai. Abu gynėsi iki paskutinio šovinio. Paskutiniais šoviniais pistoletu nušovė sužeistą vyrą ir nusišovė pati.

383.    Kurička (Kūročka) Valdas-Dūdelė, g.1948 m. Partizanas. Suimtas ir Kėdainiuose sušaudytas.

384.    Kurmauskas Juozas, Vinco, g.1928 m. Kudonių k. Betygalos vls. (ūkis 14 ha). Išsilavinimas vidurinis. Pasitraukė į mišką 1948 m. pavasarį. Žuvo 1948 08 29 Betygalos vls. Diržionių k. Antano Rugieniaus sodyboje.

385.    Kurmauskienė Marijona, g.1928 m. Kudonių k. Betygalos vls. Žuvo 1945 m. rudenį.

386.    Kuzmickas Vytas-Sakaliukas, Benado, g.1930 m. ūkininkų šeimoje. Partizanas. 1949 m. gresiant suėmimui, pasitraukė pas partizanus. Žuvo 1950 07 22 Daugėliškiu miške, Dagių k. (viso 5 vyrai).

387.    Kvedaras Antanas, Antano, g.1928 m. Šmotiškių k. Krakių vls. Žuvo 1953 07.

388.    Kvedys Alfonsas-Jaunutis, Juozo, g.1926 m., ūkininkas Pažėrų k. Jurbarko vls. Nuo 1945 m. Pavidaujo būrio skyrininkas. Žuvo 1949 08 10 Liudvinavos k. Kapas nežinomas. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

389.    Kvedys Izidorius-Saulius, Juozo, g.1918 m. Pažėrų k. Jurbarko vls., ūkininkas, nuo 1948 05 Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1949 04 07 Antakalniškių I k. Jurbarko r. Kapas nežinomas. Palaikai išniekinti Jurbarke.

390.    Lankauskas Petras, atpažintas masiniame kape prie Skaudvilės 1990 m.

391.    Lapkauskas Jonas, Vaclovo, g.1911 m. Maskvitų k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 26 ha), išsilavinimas vidurinis. 1945 m. nuteistas 25 m. Iš Vorkutos lagerių pabėgo kartu su Antanu Kringoliu. 1946 m. žuvo šalia gimtojo kaimo.

392.    Lauraitis Petras, g.1920 m. Ižiniškių k. Viduklės vls. Buvo suimtas, grįžo ir mirė.

393.    Lauraitis Petras-Barsukas, g.1917 m. Trakučių k. Partizanas. Žuvo 1947 12 25 Kėbaičiuose.

394.    Laurinaitis Pranas, g.1925 m. Jurbarke, darbininkų šeimoje, gimnazistas, nuo 1945 m. Aido būrio partizanas. Žuvo 1952 m. (?)

395.    Laurinaitis Vincas, Jono, g.1920 m. Rukšnių k. Jurbarko r. Jurbarko gimnazijos kūno kultūros mokytojas. Aido būrio (vadas Paulaitis) partizanas. Žuvo 1945 m. Kauno čekistų nukankintas (gulėjo Kauno R.Kryžiaus ligoninėje).

396.    Laurynas Pranas, g.1920 m. Kilbesų-Galakaimyje, Babtų vls. Nepriklausomoje Lietuvoje tarnavo policijoje. Pasitraukė į mišką 1944 m. ir tais pačiais metais žuvo Šaravų miške.

397.    Lekutis Juozas, Juozo. Žuvo kartu su broliu 1945 07 Balandinės miške (bunkeryje). Kapas Vertimuose (viso 6 vyrai).

398.    Lekutis Vincas, Juozo, partizanas. Žuvo 1945 07 Globių miške. Perlaidotas Vertimuose.

399.    Lemkutis Juozas, Stanislovo, g.1929 m. Medekšinės k. Viduklės vls. Žuvo Ižiniškių k. kartu su Verba. Kūnai išniekinti Viduklės aikštėje.

400.    Lenartavičius Zenonas, Antano, g.1933 m. Dratkal-nio k. Pernaravo vls. Tėvai bežemiai. Siuvėjas. 1952 m. įsitraukė į kovą. Keturis metus slėpėsi pas Šolytę-Ramonienę Krakių apyl. Žuvo 1960 08 Raseinių apyl. Grajauskų k. Gaižausko sodyboje.

401.    Lengvelis Jonas, g.1904 m. Naujininkėlių k. Žuvo 1946 m.

402.    Leškys Jonas-Petras, Antano, g.1920 m. Butrimų k., mažažemis ūkininkas, Girdžių būrio partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1946 03 03 Jokūbaičių k. Palaikai Jurbarke.

403.    Leškys Juozas-Napalys, Antano, g.1922 m., mažažemis ūkininkas iš Butrimų k. Jurbarko vls. Nuo 1944 m. Girdžių būrio partizanas. Žuvo 1949 m. Kupiškio r. Kapas nežinomas.

404.    Levickas Kazimieras-Dagys, Vytis, Antano, g.1925 m., partizanas, Eimučio būrio vadas (po Stoškaus žuvimo). Žuvo 1951 m. prie Eržvilko, Sakviečio k. kartu su keturiais vyrais (už jo galvą NKVD žadėjo 25000 rub.).

405.    Liatukas Algirdas-Vasaris, Leono, g.1920 m. Laukuvos vls. Mikuliškių k. Partizanas. Žuvo prie Rietavo 1951 02 19. Palaidotas Rietavo kalkių duobėje.

406.    Liatukas Stasys-Skrajūnas, Kazio, iš Šilalės vls. Kūdaičių k. Tėvas turėjo 8 ha žemės. Partizanas. Žuvo Bruktėnų ar Kalniškių k.

407.    Liatukas 'Iadas-Gediminas-Vytautas, Leono, g.1926 m. Laukuvos vls. Mikuliškių k. Partizanas. Žuvo Laukuvos vls. Bilionių k. 1951 04 20. Užkastas Šilalėje evangelikų kapuose.

408.    Liatukas Vytautas, Leono, iš Laukuvos vls. Ivoniškių k. Žuvo Rietavo vls. Girėnų k. saugumiečiams apsupus bunkerį.

409.    Liaudianskas Antanas, g.1920 m. Ariogalos vls. Tarnavo pas ūkininką Gaižauską. Žuvo 1944 m. prieš Kalėdas Sližių k. ant Ginevės ledo.

410.    Liekis Kazimieras, g.1923 m. Užšešuvių k., mokytojas, LLA narys. Suimtas 1945 m. Teisė 1947 03 26, mirė 1952 m. po tremties lageriuose.

411.    Lašinis Aloyzas-Ledas, g.1924 m. Partizanas. Žuvo 1949 m. Naujininkų k. pas Povilaitį (kiti du partizanai pabėgo).

412.    Liesys Antanas-Tvenas, Idenas, g.1919 m., studentas medikas iš Kauno. (Tėvas Jurbarko gimnazijos direktorius - išvežtas į Sibirą 1941 m.) LLA narys, partizanas, nuleistas parašiutu 1945 m. Žuvo 1951 m. prie Varnių kartu su Ivanausku-Vyteniu.

413.    Liesys Bronius-Naktis, g.1921 m., Jurbarko gimnazijos direktoriaus (išvežtas 1941 m.) sūnus, studentas-žurnalistas, parašiutu nuleistas į Tauragės miškus. LLA narys, poetas Ėglis, partizanas. Žuvo 1947 m.

414.    Liočas Aleksandras, g.1913 m. Žuvo 1946 05 25 Kreivių k.

415.    Liočius Jonas-Elnias, Jono (jį vadino vokietuku), kilęs iš Pimininkų k. Kaltinėnų vls. Dirbo p. Vaitkevičiaus ūkyje. Žuvo Giliogirio k. miške tarp Rietavo ir Tverų.

416.    Lioną Bronius, Jono, žuvo Balandinės miške bunkeryje 1945 07. Kapas Vertimuose (palaidotas su 6 vyrais).

417.    Lipnius Vladas, g.1922 m. Raseinių apsk. Mažeikiškių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 35 ha). Partizanų būryje kovėsi iki 1945 m. vasaros. Ryte miegančius netoli savo gimto kaimo apsupo čekistai. Žuvo kartu su Dapkumi.

418.    Lisys Adolfas, Jono, g.1926 m. Šmotiškėlių k. Josvainių vls. Tėvų ūkis 1 ha. Partizanas nuo 1944 m. Žuvo apie 1947-1948 m. Ruseinių miške.

419.    Lisys Jonas, Jono, g.1928 m. Šmotiškėlių k. Josvainių vls. Tėvų ūkis - 1 ha. Našlaitis. J ginkluotą pasipriešinimą įsitraukė 1944 m. Žuvo 1948 m.

420.    Lisytė Onutė, Jono, g.1929 m. Šmotiškėlių k. Josvainių vls. Žuvo 1948 m. Ruseinių miške.

421.    Litvinas Petras, Petro, g.1918 m. Martinaičių k. Grinkiškio vls. 1948 m. pabėgo nuo išvežimo pas partizanus. Žuvo mūšyje 1949 01 29 Lenčių miške (viso 7 vyrai).

422.    Lubickas Petras, Petro, g.1917 m. Pamūkio k. Betygalos vls. 1944 m. su ginklu pateko čekistams. Žuvo Džezkazgano-Spasko lageriuose.

423.    Lukminas Jonas, Prano, g.1929 m. Diekaimio k. Betygalos vls. Palaikė ryšį su partizanais. 1949 m. pasitraukė į mišką. 1949 m. pabaigoje naktį prie Gudžiūnų pateko į pasalą ir žuvo.

424.    Lukminas Stasys, Kasparo, g.1900 m. Diekaimyje, Betygalos vls. Tarnavo Lietuvos policijoje. 1944 m. pabaigoje žuvo tėvų namuose.

425.    Lukoševičius-Lizdeika, kilęs iš Šilalės. Partizanas. Kovojo antrame būryje. Žuvo 1947 08 pabaigoje ties Žvingiais. Palaidotas Laumenų miške.

426.    Lukošius Napaleonas, g.1930 m., partizanas, žuvo 1950 m. Palaikai rasti prie Viduklės stribų būstinės 1990 m.

427.    Lukošius Simas, g.1927 m., partizanas. Žuvo 1950 m., palaikai rasti prie Viduklės stribų būstinės 1990 m.

428.    Lukošius Vladas, Vinco, g.1909 m. Grajauskų k. Ariogalos vls. Dirbo savame 9 ha ūkyje, papildomai vertėsi statybininko, staliaus darbu. Žuvo 1944 12 25.

429.    Lukošius Vladas-Putinas, Mėnulis, g.1924 m. Prišmantų k. Tauragės vls., ūkininkas, Žalgirio būrio partizanas. Žuvo Stribaičių k., būrio vado Gaubčio išduotas 1950 05 07.

430.    Macaitis Afonsas, atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

431.    Macaitis Rimas, kilęs iš Tauragės, Eimučio būrio partizanas. Žuvo 1950 m. su visu būriu Šakalinės miške prie Tauragės.

432.    Macevičius Feliksas, g.1923 m. Šilainių k. Ariogalos vls. Žuvo 1946 m.

433.    Macijauskas Pranas, g.1919 m. Batakių vls., Šveisčių k. ūkininkas. Žuvo 1945 07 04 Jono Tolišio ūkyje. Kapas Varlaukyje, palaidoti 4 partizanai.

434.    Maciulevičiūtė Salomėja-Rūta, Zita, Antano, g.1918 m. Meškininkų k. ūkininkų šeimoje. Nuo 1945 m. Aido Paulaičio būrio partizanė. Žuvo 1947 02 Šakalinės miške. Kūnas išniekintas Jurbarko aikštėje.

435.    Mačiulis Jonas, Jono, g.1917 m., girininkas, kilęs iš Džiugų k. Eržvilko vls., LLA narys nuo 1943 m. Suėmė štabe 1947 03 Smaidžių k. Eržvilko vls. pas Fišerienę. Grįžęs iš lagerio, žuvo avarijoje. Kapas Jurbarke.

436.    Mačiulis Jonas, g.1923 m., kilęs iš Dirvonų. Žuvo Vertimuose.

437.    Mačiulis Stasys-Feliksas, Jono, g.1924 m. Džiugų k., ūkininkas, nuo 1945 m. pavasario Rolando būrio partizanas. Žuvo 1947 08 Žindaičių k. ant Mituvos kranto. Perlaidotas į Jurbarko kapines 1989 09 13.

438.    Malinauskas Juozas, g.1902 m. Raseinių apyl. Gervinių k.

439.    Malkevičius Antanas, Tomo, g.1913 m. Raseinių apsk. Pakapurnio k. Tėvų ūkis 14 ha. Suimtas 1945 01 Girkalnyje. Tą pačią žiemą nužudytas kartu su broliu Mečiu Šiluvoje.

440.    Malkevičius Mečius, Antano, g.1916 m. Raseinių apsk. Pakapurnio k. Suimtas 1945 01. Enkavedistai Šiluvoje nukankino kartu su broliu.

441.    Mančinskas Vincas, g.1923 m. Lenkčių k. Eržvilko vls., mokytojas, LLA narys. Mirė nukankintas kalėjime 1945 m.

442.    Mankus Jonas, Petro, g.1924 m. Polų k. Eržvilko vls., mažažemis. Žuvo 1947 11. Kapas Šimkaičiuose.

443.    Marinas Albinas, Antano, g.1923 m. Čepaičių k. Nuo 1944 m. rudens Girdžių būrio partizanas. Žuvo 1952 m. prie Batakių geležinkelio stoties. Kapas nežinomas.

444.    Marinas Jonas, Antano, g.1922 m. Čepaičių k. Eržvilko vls., Džiugų k. ūkininkas. Nuo 1944 m. rudens Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1945 03 30 su būriu apsupti Džiugirio miške.

445.    Martišiūtė, g.1923 m. Tautušių k. Raseinių aps. Žuvo 1951 m. prie Grinkiškio kartu su Bakanausku.

446.    Masaitis Stasys, g.1922 m. Negirvos k. Ariogalos vls. Įsitraukė į pasipriešinimą 1944 m. rudenį. Žuvo 1946 m.

447.    Maselskis Antanas, Prano, g.1923 m. Aleknaičių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 14 ha). Vedęs. 1945 01 01 čekistai ties namais sušaudė brolį Justiną ir kaimynus K.Ambrasą ir V.Rubinską, sudegino sodybą, išsivarė gyvulius. Tėvas Pranas pabėgo.

448.    Maselskis Justinas, Prano, g.1921 m. Aleknaičių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 14 ha). 1944 12 prieš Kalėdas čekistai sudegino jų sodybą, o 1945 01 01 jį kartu su broliu Antanu ir kaimynais Ambrasu ir Rubinsku sušaudė.

449.    Maselskis Pranas, g.1896 m. Aleknaičių k. Betygalos vls. (ūkis 14 ha). 1944 m. prieš Kalėdas čekistai pasikinkė porą arklių, į vežimą susikrovė daiktus, išsivarė visus gyvulius, kiaules iššaudė ir susidėjo į vežimą. Apiplėšę sudegino sodybą. P.Maselskis peršauta ranka pabėgo. Žuvo prie okupantų sudegintos sodybos

1948 m.

450.    Masiulis Augustinas-Saulius iš Jurgelionių k. Siesikų vls., tarnautojas. LLA narys, nuo 1944 m. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo Kavolių k. kartu su K.Globiu.

451.    Mažeika Bronius, Kazio, g.1912 m. Šliūžių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 14 ha). Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške su Pabarčiaus būriu (viso 22 vyrai).

452.    Mažeika Leonas, atpažintas masiniame kape prie Skaudvilės 1990 m.

453.    Mažeika Vytautas, g.1916 m. Vozbutuose, Jurbarko vls., LLA narys, partizanas. Žuvo 1946 m.

454.    Mažeika Vladas, Kazio, g.1919 m. Šliūžių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 14 ha). Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške su Pabarčiaus būriu (viso 22 vyrai) kartu su broliu.

455.    Meilė Juozas-Girėnas, iš Pjaulaukio k. Švėkšnos vls., bežemis, partizanas. Kovojo apie Kvėdarną, Sauslaukį. Žuvo 1952 m. Jurkaičių k. Šilutės r.

456.    Mejeris Jonas-Algimantas, Jurgio, iš Osvydžių k. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 13 Sinkaičių vls. Paparčių k.

457.    Meškauskas Aleksas-Alytis, g.1922 m. Krakių vls. Van-taičių k., ūkininkas. Partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1950 07 22 Daugėliškių miške, Ariogalos apyl. (viso 5 vyrai: Juozas Tomkus, Vytas Kuzmickas, Kalnius(sl.), Banga(sl.)).

458.    Meškauskas Antanas-Meškutė, Prano, g.1926 m. Jurbarko k., ūkininkas, gimnazistas, LLA narys. Nuo 1944 m. Skirsnemunės būrio partizanas. Apsuptas nusišovė 1947 m. Lukšių k. Perlaidotas į Jurbarko kapines 1989 10 29.

459.    Meškauskas Pranas, Prano, g.1923 m. Aleknaičių k. Betygalos vls. 1944 m. pabaigoje, enkavedistams apsupus Meškauskų sodybą, Pranas pabėgo vienmarškinis ir basas. Po sunkios ligos mirė.

460.    Miklovas Kazys, Vinco, g.1929 m. Skerdynų k. Kvėdarnos vls. 1951 m. saugumiečių suimtas. Pabėgo. Žuvo apie 1953 m.

461.    Miknius Viktoras-Faustas, Antano, g.1922 m. Švilpiškės k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 6 ha). Ryto adjutantas. Nuo 1944 m. iki 1947 10 17 kovojo su ginklu. Žuvo Zvegių miške kartu su Pranu Zvėga.

462.    Milčius, kilęs iš Viduklės, žuvo.

463.    Mileris Zenonas, Jono, g.1914 m. Viršila-dragūnas iš Šimkaičių, Skirsnemunės būrio partizanas. Žuvo 1946 10 06 Paalsio II k. kartu su broliu. Kapas Šimkaičiuose. 1990 10 13 pastatytas paminklas.

464.    Miliulis-Neptūnas. Kęstučio apygardos vadas. Žuvo 1949 06 08 Kalniškės miške (Tauragės r.).

465.    Milkintas Jonas, Kazio, g.1918 m. Nemakščių vls., partizanas. Žuvo 1945 m. prie Balčės.

466.    Milkintas Stasys, Kazio, g.1928 m. Žalpiuose. Partizanas, žuvo su žmona Jadvyga Užžalpių k.

467.    Milkintas Vincas, Kazio, g.1918 m. Pužų k. Nemakščių vls. Žuvo Bargailių k. pas Margį.

468.    Milkintienė-Janušaitė. Žuvo kartu su vyru Stasiu.

469.    Milkintis Vytautas-Šarūnas. Žuvo 1952 05 29 Gaurės vls. Stribaičių k. kartu su Jucevičiumi.

470.    Milkintis Juozas, Kazio, g.1920 m. Viduklės vls. Partizanas. Žuvo 1950 m. miške, bunkeryje.

471.    Milujus Česlovas, g.1933 m. (tėvų ūkis - 3 ha). Žuvo 1954 02 17.

472.    Misevičius Antanas, Ipolito, g.1921 m. Ariogalos vls. Kraujalio būrio partizanas. Žuvo 1946 12 11 prie Paliepių.

473.    Misevičius Mečislovas, g.1912 m., Gintaro būrio vadas. Žuvo (?)

474.    Mišeikienė-Gedvilytė Aldona. Partizanė. Žuvo kartu su vyru 1951 03 19 bunkeryje Batakių vls. Atpažinta 1990 m. masiniame kape prie Skaudvilės.

475.    Mišeikis Dominykas, Eimučio būrio partizanas. Žuvo 1950 m. su visu būriu Šakalinės miške prie Tauragės.

476.    Mišeikis Vladas-Tarzanas, g.1925 m. Eržvilko vls. Butaičių k. Partizanas nuo 1946 01 05. Žuvo 1951 03 19 išduoti kartu su žmona Gryblaukinės miške, bunkeryje prie Ančios kranto. Už jo galvą buvo paskirta 25000 rub. premija (kartu žuvo partizanas Cinovas).

477.    Mykolaitis Feliksas, Antano, g.1922 m. Paginevių k. Ariogalos vls., ūkininkas. Žuvo 1944 12 16. Po mūšio Paliepių pušyne atsitraukdami okupantai žudė beginklius žmones (ir moteris).

478.    Mykolaitis Mataušas, Antano, g.1914 m. Paginevių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 13 ha). Nužudė beginklį čekistai, atsitraukdami po mūšio Paliepių pušyne 1944 12 16.

479.    Mykolaitis Stasys, Juozo, g.1917 m. Paginevių k.

480.    Mykolaitis Vacys, Antano, g.1920 m. Paginevių k. Ariogalos vls. Ūkininkas - 13 ha žemės. Žuvo 1944 12 16.

481.    Mockaitis Bronius-Cvirka, g.1923 m. Gaurėje. Žuvo Klevinės miške.

482.    Mockaitis Juozas. Žuvo 1945 01 08 Batakių vls. (Už-šešuvyįe). Kapas Viduklėje. Palaikiai rasti šulinyje prie Eržvilko 1990 m.

483.    Mockaitytė Ona, g.1920 m. (?) Gaurės vls. Užšešuvų k. Žuvo Purviškių miške (su Ruibiu).

484.    Mockus Antanas, Jono, g.1922 m. Kaulakių k. Raseinių apsk. Gyveno ir dirbo tėvų ūkyje. Iki 1945 m. pasitraukė į mišką. Žuvo 1945 m. Tautušių miške.

485.    Mockus Antanas, g.1904 m. Tauragės aps. LLA narys, nuo 1944 m. rudens kovojo Rolando būryje Birbiliškės miške (prie Gaurės). Suimtas 1954 m. Mackiškės miške ir sušaudytas.

486.    Mockus Izidorius, Antano. Žuvo 1946 02 13 Ridikiškių k. Kūnas įmestas į šulinį. 1990 m. perkeltas į Eržvilko kapines.

487.    Mockus Izidorius-Jovaras, Rykas, Juozo, g.1920 m. Rudžių k., ūkininkas. Eimučio būrio partizanas. Žuvo išduotas 1950 07 10 Šakalinės miške prie Bivainių ežero, lydėdamas būrio vadą į susirinkimą.

488.    Mockus Petras, Jono, g.1906 m. Kaulakių k. Raseinių aps. Iki suėmimo - 1945 m. dirbo žemę. Kaimo seniūnas. Šaulių būrio vadas. Nuteistas ir nukankintas Vorkutos lageriuose.

489.    Montvilaitė Ona, g.1890 m. Paginevių k. Ariogalos vls. Beraštė. Žemės neturėjo. Tarnavo pas svetimus. Sušaudė rusiškai kalbantys kareiviai 1944 12 16.

490.    Montvilas iš Sarviečių k. Žuvo Žadeikių k. Kvėdarnos vls.

491.    Morkus, g.1915 m. Nukankintas Šiluvos areštinėje.

492.    Morkus Petras, g.1918 m. Švelnių k. Žuvo.

493.    Mosteika Vitoldas, Viktoro, g.1916 m. Smolenske. Po Pirmojo pasaulinio karo grįžo į tėvų žemę Padubysio k. Čekiškės vls. Partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1946 05 09.

494.    Murauskas Juozas, Jono, g.1925 m., ūkininkas iš Geišių k. Jurbarko r. (prie Skirsnemunės). Partizanas nuo 1945 m. Žuvo 1946 m. Panemunės k. Kapas Gelgaudiškyje.

495.    Murauskas, g.1923 m. Sausgirių k. Jurbarko r. Žuvo Pupkaimių k. 1945 01 09. Kapas nežinomas. Palaikai kartu su J.Pociaus kūnu buvo pamesti prie plento Kaunas-Jurbarkas už Gelažiaus upelio.

496.    Nacas Jonas iš Viduklės vls. Žuvo.

497.    Nagreckas Viktoras, Kazio, g.1924 m. Molupių k. Ariogalos vls. ūkininko šeimoje (12 ha). Žuvo 1945 12 27 Daugėliškiu miške (viso 4 vyrai, 2 pasitraukė).

498.    Nagrodekas Olesas, Antano, g.1922 m. Ilgižiukų k. Betygalos vls. (tėvo ūkis 15 ha). Žuvo 1945 m. vasarą su Stasiu Žitu ir Stasiu Kulikausku.

499.    Narbutas Antanas, g.1927 m., partizanas. Žuvo 1950 m. Palaikai rasti prie Viduklės stribų būstinės 1990 m.

500.    Narbutas Jonas, g.1925 m., partizanas. Žuvo 1950 m. Palaikai rasti prie Viduklės stribų būstinės 1990 m.

501.    Narbutas Kazys, g.1920 m. Bernas iš Fermų. Žuvo 1944 12 30 Fermų k. Eržvilko vis.

502.    Narbutas Stasys, g.Viduklės vls. Galkaičių k. Partizanas, čekistų nukankintas Klaipėdos kalėjime 1950 m.

503.    Narkevičius Stanislovas, Kazio, Plėkių mokyklos mokytojas. Žuvo pas Girdzijauskus Bebirvų k. 1946 m. per Kalėdas. Kapas Šimkaičiuose.

504.    Narušonis Vladas, kilęs iš Tauragės, Eimučio būrio partizanas. Žuvo 1950 m. kartu su visu būriu.

505.    Nausėda Juozas, Juozo, g.1925 m. Vėžaičių k. Tauragės vls., gimnazistas, Mindaugo būrio partizanas. Suimtas 1946 03 15. 1946 06 13 pabėgo iš Šubartinės kalėjimo Tauragėje. Žuvo 1947 04 04 Paparčiuose Šimkaičių vls. Maselskienės ūkyje.

506.    Navickas Alfonsas iš Alauniškių. Žuvo su žmona Veronika.

507.    Navickienė-Žukauskaitė Veronika, kilusi iš Stungurių, partizanė. Žuvo su vyru. Išniekinti palaikai rasti prie Viduklės stribų būstinės 1990 m.

508.    Neverdauskas-Papartis, mokytojas, rinktinės vadas. Žuvo prie Raseinių 1948 m.

509.    Nikžentaitis Kazys, g.1923 m., ūkininkas. Žuvo su visu būrys - 10 vyrų 1946 07. Kapas Skirsnemunėje.

510.    Noreika Juozas, Juozo, g.1935 m. Zacišio k. Betygalos vls. (ūkis 12 ha). Kartu su šeima 1950 m. nugabeno į Krasnojarsko kraštą. Netrukus grįžo į Lietuvą ir išėjo pas brolį Vladą į partizanų būrį. Žuvo kartu su broliu Vladu 1955 m. Diržonyse (Betygalos vls.).

511.    Noreika Kazys-Sakalas, Leono, g.1913 m. Maižiškių k. Šiluvos vls., ūkininko šeimoje. Baigęs gimnaziją, dirbo prekyboje. 1939 m. grąžinus Vilnių, dirbo policijoje. Nuo 1943 m., kaip LLA narys, slėpėsi nuo vokiečių, o 1944 m. - nuo sovietų. Partizanas. Žuvo 1949 01 29 Lenčių miške (viso 7 vyrai).

512.    Noreika Stasys-Smilga, Leono, g.1922 m. Maižiškių k. Šiluvos vls. (tėvų ūkis 14 ha). LLA narys, partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1946 03 19 Žaiginio giraitėje, netoli gimtojo kaimo (žuvo dviese).

513.    Noreika Vladas, Juozo, g.1931 m. Zacišio k. Betygalos vls. 1950 m. nuėjo pas partizanus. 1955 m. vasarą Diržionių k. ūkininko Čepulio miškelyje apsupo enkavedistai. Žuvo mūšyje kartu su broliu.

514.    Norkus Albertas-Linksmutis, Jurgio, g.1924 m. Mažažemio ūkininko sūnus iš Ožnugarių k. Batakių vls. Dirbo Batakių pašte. LLA narys, nuo 1944 11 Vytenio būrio partizanas. Žuvo 1949 06 08 bunkeryje Kazliškės miškuose. Broliams Norkams prie Batakių 1990 10 pastatytas paminklas.

515.    Norkus Antanas, Juozo, g.1921 m. Batakiuose. Žuvo (nusišovė) kartu su Strainiu 1945 08 Būkintlaukyje, Batakių vis.

516.    Norkus Anzelmas, Jurgio, g.1927 m., mažažemio ūkininko šeimoje Ožnugarių k. Batakių vls. LLA narys, partizanas nuo 1944 10. Žuvo 1945 01 10 Užšešuvio miške, Batakių vls. Palaidotas ten pat. Palaikai nerasti.

517.    Norkus Fabijonas-Daukantas, Antano, g.1928 m. Globių k., ūkininko šeimoje. Partizanas nuo 1948 m. Žuvo 1952 m. Gaurės miške (?).

518.    Norkus Jonas, Jono, g.1925 m. Butaičių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 7 ha). Žuvo Grajauskų mūšyje ties Pagojo dvaru 1944 12.

519.    Norkus Jonas, Kazio, g.1920 m. Batakių vls. Rikyškių k. mažažemio šeimoje, ūkininkas, LLA narys. Partizanas nuo 1944 10. Žuvo 1945 01 01 Pašešuvio miške, Batakių vls. Palaikai nerasti.

520.    Norkus Juozas-Juodis, Juozo, g.1917 m. Batakių vls. Ožnugario k. Partizanas. Žuvo 1946 05 24 Batakių vls. Šveisčiuose.

521.    Norkus Petras, Kazio, g.1910 m., husarų puskarininkis, ūkininkas iš Rikyškių k. Batakių vls. LLA narys, ryšininkas. Suimtas 1945 m. Po lagerių mirė 1968 m.

522.    Norkus Stasys, g.1922 m. Batakių vls. Žuvo 1949 m. Batakiuose pastatytas paminklas.

523.    Norkus Stepas, Kazio, g.1926 m., mažažemių šeimoje Batakių vls. Rikyškių k., moksleivis, LLA narys, partizanas nuo 1944 10. Žuvo 1945 08 09 Dvarviečių k. Gaurės vls. Palaidotas Batakiuose (prie evangelikų bažnyčios).

524.    Norvaiša Vaclovas, žuvo 1948 04 28. Atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

525.    Novertaitis Pranas, Motiejaus, kilęs iš Gudelių k. Jurbarko r. Žuvo 1946 m.

526.    Oržakauskas S., g.1906 m., Skirsnemunės būrio partizanas. Žuvo 1946 07. Kapas Skirsnemunės kapinėse.

527.    Ožakauskas Alfonsas-Lakštutė, Antano, g.1929 m. Ringailių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 16 ha). 1950 m. pavasarį pasitraukė į mišką. Žuvo 1952 07 kartu su Kaziu Šniukšta Aleknaičių miškuose.

528.    Oželis Petras-Jaunutis, g.1934 m. Partizanas nuo 1949 m. Žuvo 1959 05 03 Kvėdarnos r. Buišių k. (pas Kazimierą Nognių) kartu su Urbonu.

529.    Pabarčius Vladas, g.1912 m. Krakių vls., karininkas, LLA narys. 1945 01 15 Zambiškių miške dideliame mūšyje žuvo su visu būriu (22 vyrai).

530.    Pakalniškis Antanas, Antano, kilęs iš Girininkų k. netoli Judrėnų. Mokėsi Ž.Naumiestyje, ten iškėlė trispalvę. Teko pasitraukti į mišką. Kovojo Vilko - A.Jo-nušo būryje. Žuvo 1950 m. Veviržėnų miškuose. Palaikai išniekinti Veviržėnuose.

531.    Paliūnas Antanas-Baublys, Juozo, g.1915 m. Tilin-džių k. ūkininko šeimoje, 16 ha žemės. Išsilavinimas pradinis. Iki 1944 m. dirbo tėvų ūkyje Tilindžių k. Betygalos vls. Partizanas. 1944 m. rudenį įsitraukė į aktyvų pasipriešinimą. 1949 01 29 mūšyje Lenčių miške žuvo kartu su septyniais vyrais.

532.    Paliūnas Juozas-Rytas, Juozo, g.1918 m. Raseinių aps. Tilindžių k. Betygalos vls. ūkininko šeimoje (14 ha). LLA narys, rezistencijos prieš vokiečių ir sovietų okupaciją dalyvls. Partizanas nuo 1944 m. Sumanus būrio ir Maironio rinktinės vadas. Nusišovė išduotas 1952 m. rudenį. (1990 m. išleistas jo dienoraštis).

533.    Paliūnas Povilas, Jono, g.1920 m. Raseinių aps. Tilindžių k. Tėvų ūkis 16 ha žemės. Žuvo 1941 m. per birželio sukilimą.

534.    Palubeckas Juozas-Simas, Rapolo, g.1915 m. Jurbarko r. Pavidaujo k. LLA narys nuo 1943 m. Buvo kartu su paralyžiuotu apygardos vadu Jonu Žemaičiu bunkeryje Šimkaičių miške. Ten suimtas ir 1953 05 23 nuteistas. Mirė kalėjime.

535.    Palubeckas Vytautas-Viktoras, Rapolo, g.1918 m. Pavidaujo k. LLA narys. Partizanas. Žuvo 1948 m.

536.    Parnarauskas Jonas, g.1925 m. Polų k., mažažemis ūkininkas, Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 16 Paparčių k. Šimkaičių vis.

537.    Paršelis Vladas, g.1925 m. Utenoje, 1941 m. Raseiniuose suimtas už antitarybinę veiklą, LLA narys, partizanas nuo 1944 m. Girdžių būryje. Žuvo 1946 07 Balnių k. Kapas nežinomas.

538.    Pastašauskas Antanas, Mato, g.1924 m. Paginevių k. Ariogalos vls. Tėvų ūkis 7 ha, partizanas. Žuvo.

539.    Paškauskas Adolfas, g.1919 m., ūkininkas iš Paulių k., puskarininkis, Skirsnemunės būrio partizanas. Žuvo mūšyje 1946 07 Skirsnemunės k. Perlaidotas 1989 m. Skirsnemunės kapinėse.

540.    Paškauskas Edvardas, g.1929 m., ūkininkas. Skirsnemunės būrio partizanas. Žuvo mūšyje 1946 07 (viso 10 vyrų). 1989 m. perlaidotas į Skirsnemunės kapines.

541.    Patapas Aksaveras-Berželis, Kazio, g.1930 m. Diržio-nių k. Betygalos vls., ūkininko šeimoje (14 ha). Partizanas nuo 1950 m. Žuvo 1950 12 30 Puknaičių k. Kriaučiūnų sodyboje su Ramanausku ir Čekausku.

542.    Paulaitis Petras-Aidas, Kazimiero, g.1903 m., Kalnėnų k. Jurbarko gimnazijos mokytojas. VLIK'o, LIT'o, LLA narys, organizatorius. Nuo 1946 m. apygardos štabo informacijos skyriaus viršininkas. Suimtas 1947 04 08 prie štabo bunkerio. Iškalėjo lageriuose 35 metus. Mirė Kretingoje 1986 m., ten ir palaidotas. Kun.monsinjoro A.Svarinsko (kuris tuo metu dirbo Viduklės klebonu) liudijimu tai buvo šviesiausia asmenybė tarp Lietuvos partizanų.

543.    Paulavičius Alfonsas-Jovaras, kilęs iš Šilalės. Nuo 1946 m. Rambyno būrio partizanas. Žuvo 1951 06 29 Kvėdarnos apyl. Lembo k.

544.    Paulavičius Stasys-Direktorius, Rambynas, kilęs iš Jokūbaičių k. Šilalės vls., partizanas. Pilies būrio vadas. Žuvo 1951 06 29 Kvėdarnos vls. Lembo k.

545.    Paulikaitė Liucė, g.1926 m. Kvėdarnos vls. Radvyčio k. Buvo ryšininkė, vėliau pasitraukė į aktyvų pasipriešinimą. Saugumas ją suėmė ir kalino Kvėdarnoje, "Raudonajame" name, čia tardymo metu buvo užmušta.

546.    Paulikas Zenonas-Klajūnas, Žalgirio būrio partizanas Stribaičių k. 1950 05 07 suimtas (išdavė pats būrio vadas F.Gaubtys), nuteistas ir sušaudytas.

547.    Pauliukaitis Bronius, Stasio, g.1926 m. Paaluonio k. Čekiškės vls. Tėvų ūkis 12 ha žemės, išsilavinimas pradinis. Dėl rusų mobilizacijos 1944 m. pasitraukė į mišką. 1947 m. pasidavė sovietų saugumui. Sušaudytas.

548.    Pavalkis Antanas, Jono, g.1908 m., ūkininkas iš Nau-kaimio k. Jurbarko vls. Žuvo kartu su 10 vyrų mūšyje 1946 07. 1989 m. perlaidotas į Skirsnemunės kapines.

549.    Pažereckas Antanas, g.1922 m. Pavidaujo k. valstiečio šeimoje, nuo 1945 m. Pavidaujo būrio partizanas. Žuvo 1951 m. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

550.    Pažereckas Juozas, Juozo, g.1904 m., ūkininkas. Žuvo su sūnumi prie Paskynų k. Kapas Šimkaičiuose.

551.    Pažereckas Vytautas, Juozo, g.1927 m., ūkininkas. Žuvo prie Paskynų k. kartu su tėvu. Kapas Šimkaičiuose.

552.    Pečkaitis Jonas-Albertas, Kazimiero, g.1925 m. Butrimų k. Jurbarko vls., ūkininkas. Nuo 1945 m. pavasario Girdžių būrio partizanas. Žuvo 1949 08 Liudvi-navos k. Šimkaičių vls. Palaikai Jurbarke.

553.    Pečkauskas Vladas-Strainys, g.1927 m. Užšešuvių k., partizanas. 1948 m. suėmė gyvą ir nukankino tardydami.

554.    Petkutė Irena, g.1932 m. Laukuvos vls. Išėjo pas partizanus 1953 m. ir tais pačiais metais žuvo.

555.    Petraitis Juozas-Patrimpas, iš Viduklės. Žuvo.

556.    Petraitis Zigmas, kilęs iš Tauragės, Eimučio būrio partizanas. Žuvo mūšyje 1950 m. su visu būriu Šakalinės miške. Užkastas prie Šubartinės.

557.    Petrauskas Antanas, Petro, g.1915 m. Baukių k. Čekiškės vls. 1945 m. pavasarį žuvo mūšyje Plikių giraitėje (trys vyrai).

558.    Petrauskas Jonas-Šarūnas, Prano, g.1930 m. Skirsne-muniškių k., ūkininkas, gimnazistas, LLA narys nuo 1947 m., kovojo Pavidaujo būryje. Pusę metų vadovavo Mindaugo (Gužo) būriui. Žuvo 1951 12 05 Pa-alsio k. bunkeryje pas Bakšaitį.

559.    Petrauskas Povilas, g.1922 m. Vozbutų k. Jurbarko vls., LLA narys. Žuvo 1945 m.

560.    Petrikas-Ryklys, kilęs iš Tauragės, Žalgirio būrio partizanas. Sunkiai sužeistas Stribaičių k. kartu su Sadausku 1949 07 09. Mirė grįžęs iš kalėjimo.

561.    Petrusas Liudas, Prano, g.1926 m. Lepšiškių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 7 ha). Mokėsi Raseinių technikų mokykloje. 1944 12 prieš Kalėdas grįžtančius dviračiais su kaimynu Gudaičiu ties Leilių dvaru sulaikė enkavedistai ir be teismo beginklius sušaudė.

562.    Pikčiūnas Baltramiejus-Maksas, Jurgio, iš Eičių k., nuo 1944 m. Rolando būrio partizanas. Žuvo 1949 07 10 prie namų. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

563.    Pilipauskas Stasys, Jono, g.1920 m. Kasiulkų k. Ariogalos vls. Žuvo 1944 12 per Kūčias. Žmona, nors ir nėščia, be kitų pagalbos pasiėmė iš mūšio lauko ir palaidojo.

564.    Pilypas Bronius, Adomo, g.1922 m. Šliūžių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 4 ha). Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miške kartu su Pabarčiaus būrio 22 vyrais.

565.    Plikauskas Pranas, partizanas. Susisprogdino 1946 06 Paviščiovio k. Eržvilko vls.

566.    Plienaitis Leonas, Jono, g.1915 m. Skaudvilės vls., ūkininkas, Saturnos būrio partizanas. Suimtas 1945 02 05. 1945 m. vasarą pabėgo iš Tauragės ligoninės. Žuvo 1945 m. rudenį prie Skaudvilės.

567.    Pocevičius Leonas-Papūnis, Kazio, g.1904 m. Gudelių k., 1920 m. savanoris, šaulys, partizanas. Suimtas 1947 m., grįžo iš lagerio palaužta sveikata ir 1962 m. mirė.

568.    Pocevičius Mečislovas, Leono, g.1925 m. Gudelių k., baigęs gimnaziją, partizanas nuo 1945m., buvo dukart sužeistas, žuvo mūšyje 1949 05 31 Paslauckinės miške (su Juškiu ir Sutkaityte). Palaikai išniekinti Jurbarke.

569.    Pocius Antanas-Tauras, Stanislovo, g.1919 m. Džiau-gėnų k. Šilalės vls. Paežerės vargonininkas. Partizanas nuo 1945 m., būrio vadas. 1947 m. už Tenerių jį ir dar du partizanus apsupo čekistai. Negalėdamas pasitraukti. Pocius nusišovė. Jo išniekinti palaikai gulėjo Vainute ant gatvės.

570.    Pocius Jonas-Gruodas, g.1916 m. Gystėnų k. Jurbarko r. (prie Veliuonos). Žuvo 1945 01 09 Graužėnų k. pas Stoškų.

571.    Polinauskas Stasys, g.1926 05 08. Žuvo 1946 05 13 mūšyje miške tarp Barsukynės (Kėdainių aps.). Kūną paliko miške, o nukirsta galva ilgai gulėjo Josvainiuose aikštėje.

572.    Pondinas Stasys. Žuvęs 1951 m., atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

573.    Poška Aleksas, Juozo, g.1923 m. Meiliškių k. Raseinių r. ūkininko šeimoje. Sušaudė 1944 12 ties Frankinės k. ant vieškelio. Mirusiam nuavė batus, nurengė

574.    Poška Jonas-Kęstutis. Žuvo 1947 04 pabaigoje kartu su trimis draugais mūšyje prie kelio Šilalė-Upyna.

575.    Poška Klemensas, g.1924 m. Ilgižiukų k. Betygalos vls. (tėvų ūkis - 1 ha). 1944 12 16 mūšyje Paliepio pušyne sužeistas, pasitraukė į bunkerį Zambiškių miške. Žuvo 1945 01 15 apsuptyje kartu su 22 vyrais.

576.    Poška Petras, kilęs iš Vaitinėnų k. Šilalės vls. Tėvai turėjo 10 ha žemės. Žuvo 1952 m.

577.    Poška Stanislovas-Rūpintojėlis, g.1930 m. Vaitinėnų k. Šilalės vls. ūkininko šeimoje. Žuvo 1951 m. Vaitinėnuose.

578.    Poška Vincas-Vijūnas. Rambyno būrio partizanas. Žuvo 1950 m.

579.    Povilaitis Antanas, Benado, g.1924 m. Pagausančio k. Girkalnio vls. (tėvų ūkis 5 ha). Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1947 m. mūšyje prie Juodaičių, Zapijufkos dvaro laukuose. Kartu žuvo Andekis ir Mačiulis (Riauba pasitraukė).

580.    Pranaitis Jonas-Mindaugas, Jono g.1928 m. Kudmių k. Betygalos vls. 1949 m. pabėgo nuo išvežimo. Žuvo 1950 01 21 bunkeryje Karūnavos k. prie Josvainių.

581.    Pratapas Antanas, Antano, g.1904 m. Paalsio k. Šimkaičių vls. Raseinių r. Partizanavo nuo 1946 m. Skirsnemunės, Girdžių būriuose. Žuvo 1946 m. Gedžių k.

582.    Preilauskaitė Onutė, Stasio, g.1929 m. Eržvilko vls. Pagirių k. Moksleivė. Nukankino Eržvilko stribai 1945 07 4-5. Lavoną rado tvenkinyje.

583.    Puidokas Benediktas, g.1925 m. Vozbutų k. Jurbarko vls., LLA narys, partizanas. Žuvo 1944 m.

584.    Puidokas Pranas, g.1915 m. (Benedikto brolis). Žuvo 1946 m.

585.    Puidokas Stasys, g.1924 m. (Prano ir Benedikto brolis). Žuvo 1946 m.

586.    Puišys Antanas-Valentinas, Antano, g.1907 m. Pavidaujo k., agronomas. Partizanavo nuo 1945 m. 1946 06 14 sužeistas mirė.

587.    Puišys Juozas-Justinas, Antano g.1909 m. Pavidaujo k. Vadžgirio vargonininkas. Partizanavo nuo 1945 m. su dviem broliais. Žuvo 1946 06 14 Pavidaujo miške su Vaitiekūnu. Palaidotas Balandinėje.

588.    Puišys Vytautas-Dobilas, Antano, g.1930 m. Jokūbaičių k., ūkininkas. Partizanavo nuo 1951 m. Girdžių būryje. Žuvo 1951 06 10 Dargaitėlių k.

589.    Pukys, g.1922 m. Eidintų k. Batakių vls. Žuvo 1945 01 10 Rykiškinės miške.

590.    Puodžiūnas Martynas, kilęs iš Šimkaičių k., ūkininkas. Palaidotas Šimkaičiuose.

591.    Pūdžemys Alfonsas-Arimantas, Juozo, g.1929 m. Alkupio k. Kvėdarnos vls. Mokėsi gimnazijoje. Partizanavo nuo 1950 04. Platino ir tvarkė spaudą, palaikė ryšį tarp partizanų būrių. Žuvo 1952 02 18 Šilų miške prie Girėnų k. Palaidotas Rietave.

592.    Račkauskas Justinas, Juozo, g.1927 m. Mažeikiškių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 5 ha). 1944 12 išėjo partizanauti. Žuvo Grajauskų mūšyje 1944 12 pabaigoje.

593.    Radžius Pranas, g.1933 (ar 1934) m. Nasvytakių k. Kvėdarnos vls. Žuvo netoli Kvėdarnos. Palaikai išniekinti gulėjo Šilalėje, milicijos daržinėje.

594.    Ramanauskas Klemensas-Strazdas, Kosto, g.1930 m. Betygalos vls. Partizanavo nuo 1950 m. Su trim vyrais slėpėsi Puknaičių bunkeryje tvarte pas Kriaučiūnus. 1950 12 30 bunkerį apsupo. Sužeistas Klemensas, negalėdamas prasiveržti iš apsupties, nusišovė.

595.    Ramoška Feliksas, g.1914 m. Dotnuvos dvare. Bežemis. Gyveno Ilgižiukų k. Betygalos vls. Žuvo 1944 12 16 mūšyje Paliepių pušyne.

596.    Raštutis Antanas, Vladislovo, g.1923 m. Žvingių k. Šilalės vls. Dirbo tėvų ūkyje. Partizanavo nuo 1947 m. Žuvo apie 1949 m.

597.    Recepas Antanas iš Viduklės mstl. Vereperkaimio k. Nemakščių vls. beginklį namuose nušovė stribai.

598.    Rekašius Antanas, Simo, g.1913 m. Rukšnių k. Jurbarko vls. Ūkininkas, LLA narys. Nuo 1944 m. Paulaičio-Aido būrio partizanas. Žuvo 1952 m. prie Vertimų.

599.    Rekašius Petras-Žiogas, Simo, g.1919 m. Rukšnių k. Jurbarko vls. Ūkininkas, LLA narys. Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1948 m. prie Miliušgirių k. kartu su Rapolu Tarvainių. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

600.    Remeikis Česlovas-Plienas, g.1928 m. Varlaukyje. Partizanavo Batakių ir Vytenio būriuose. Žuvo 1948 06 08 Palubaukščių k. prie Pašaltuonio (Eržvilko vls.).

601.    Remeikis Stasys-Albinas, Vienuolis, Jono, g,1912m. Ūkininkas. Partizanavo nuo 1947 m. Žvalgybos ryšininkas. Suimtas 1949 09 27 bunkeryje Balnių II k. Nukankintas Jurbarko kalėjime. Kapas nežinomas.

602.    Rokaitis Petras, Baltramiejaus, g.1923 m. Pagramančio k. Partizanavo nuo 1945 m. Žuvo 1947 m. Užkastas Tauragėje prie Šubartinės.

603.    Rėbžda Bronius iš Gvaldų k. Kvėdarnos vls. Partizanavo 2-3 metus. Žuvo Rietavo miškuose. Palaikus arkliu atvilko į Rietavą, palaikai išniekinti gulėjo aikštėje prie saugumo. Palaidotas Rietave.

604.    Rėbžda Vladas, g.1928 m. Gvaldų k. Kvėdarnos vls. Partizanavo 2-3 metus. Žuvo Rietavo miškuose. Palaikus vilko su arkliu į Rietavą. Palaidotas Rietave.

605.    Rimkus Andrius, g.1932 m. Prapyno k. Kvėdarnos vls. Partizanavo nuo 1951. Žuvęs.

606.    Rimkus Stasys iš Šiluvos. Žuvęs.

607.    Rimkus Vladas, Jurgio, g.1912 m. Kaišenų k. Šiluvos vls. (ūkis 6 ha). LLA narys. Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1945 01 01 mūšyje Maižiškių giraitėje netoli Žaiginio. Buvę kartu brolis Stasys ir Viktoras Bakanauskas pasitraukė.

608.    Rubinskas Vladas, g.1912 m. Budraičiukų k. Betygalos vls.(ūkis 3 ha). 1945 01 01 sušaudė be teismo kartu su keturiais kaimynais ties sudeginta Maselskio sodyba Aleknaičių miške.

609.    Rubšaitis Jonas-Žilius, g.1900 m. Paparčių k. Šimkaičių vls. Suimtas 1945 m. Mirė lageryje 1963 m.

610.    Rudaitis Kajetonas. Atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

611.    Rudys Juozas, Izidoriaus, g.1927 m. Šiauriškių k. Gaurės vls. Rolando būrio partizanas. Žuvo 1947 m. Žaliojoje, Eržvilko vis.

612.    Rudminas Kazimieras-Sakalas, Petro, g.1927 m. Obelyno k. Šilalės vls. Partizanavo nuo 1947 m. Žuvo 1952 m. mūšyje prie Kryžkalnio kartu su broliu Stasiu.

613.    Rudminas Stasys, Petro, g.1930 m. Obelyno k. Šilalės vls. Tėvai turėjo 13 ha ūkį. Žuvo 1952 m. kartu su broliu Kazimieru prie Kryžkalnio.

614.    Rudžianskas, g.1918 m. Betygaloje. Žuvęs.

615.    Ruibys Kazimieras, kilęs iš Ropynės k. Eržvilko vls. Karininkas-inžinierius. Dirbo apygardos štabe. Jonui Nobarui išdavus, suimtas 1951 08 Būkintlaukio k. Ištremtas. Grįžęs mirė Tauragėje.

616.    Ruibys Petras, g.1915 m. Ropynės k. Karininkas, mokytojas. 1945 07 04 suimtas Eržvilke. 1946 06 13 pabėgo. Žuvo 1946 07 18 Balandinėje.

617.    Rūkas Stasys. Žuvo prie Skaudvilės.

618.    Rupšys Kazys, Kazio, g.1926 m. Alkupio k. Kvėdarnos vls. Dirbo tėvų ūkyje. Partizanavo nuo 1948 m. Žuvo Prapyno k. (prie žvyryno) Kvėdarnos vis.

619.    Rupšys Viktoras, Antano, iš Alkupio k. Kvėdarnos vls. Dirbo tėvų ūkyje. Partizanavo nuo 1948 m. Žuvo Prapyno k. Kvėdarnos vls. Palaidotas Kvėdarnoje rūsiuose prie žydų kapų.

620.    Rupšytė (tikroji pavardė Pūdžemytė; Rupšys - jos patėvis) Jadvyga-Pušelė, Drebulė, Juozo, g.1928 m. Alkupio k. Kvėdarnos vls. Dirbo laiškaneše. Partizanavo nuo 1950 m. Žuvo 1953 m. Padvarninkų k. Kvėdarnos vls.

621.    Rupšlaukis Jonas-Šarūnas, g.1912 m. Palokysčio k. Kvėdarnos vls. Žuvo Lentinės k. Šilalės vls.

622.    Sabockis Aloyzas-Dragūnas, kilęs iš Leviškių k. Šilalės vls. Žuvo Gvaldų k. Kvėdarnos vls.

623.    Sabockis Jonas, kilęs iš Kadžygos k. Šilalės vls. Žuvo Rietavo miškuose.

624.    Sadauskas Antanas, Jono, g.1922 m. Jagučionių k. Betygalos vls. 1944 12 suimtas namuose ir atvarytas į Šiluvą spygliuota viela surištomis rankomis, sumuštas, kruvinas. 1945 m. pradžioje bandė bėgti ir buvo nušautas (kalbėjo, kad vienas stribas liepęs bėgti, o kitas šovęs, nes taip buvo susitarę.).

625.    Sadauskas Stasys-Bijūnas, Jurgio, g.1919 m. Turkiškių k. Tauragės vls. Žalgirio būrio partizanas. Žuvo 1949 07 09 bunkeryje Stribaičių k.

626.    Sakalauskas Jonas-Svetjonis. Daug metų Paežerėje buvo ūkvedžiu. Žuvo 1947 m. prie Paežerės, Laukuvos vis.

627.    Sakavičius Pranas, Vlado, g.1922 m. Nolėčių k. Ariogalos vls. 1945 m. tardant nužudytas Girkalnyje.

628.    Saltonas. Partizanas. Žuvęs.

629.    Sankauskas Vytas-Vaidotas, g.1920 m. Būrio vadas. Žuvo 1953 m. Šaukoto-Šaukėnų apylinkėse.

630.    Saročka Vladas, g.1912 m. Plačiuvos k. Viduklės vls. Partizanas. Žuvo 1946 m. kartu su žmona Maryte.

631.    Saročkienė Marytė, kilusi iš Viduklės vls. Žuvo 1946 m. su vyru Vladu.

632.    Satkus Stasys-Narūnas, g.1920 m. Gintaučių k. Ariogalos vls. Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1953 m. Vilkiškėje (viso trys vyrai).

633.    Selvenis Juozas, Jokūbo, g.1926 m. Ūkininkas iš Nemakščių vls. Taubūčių k. Partizanavo nuo 1947 m. Išduotas F.Gaubčio, žuvo 1948 m. mūšyje Pagramančio k.

634.    Seneckis-Siaubas, Žaibas, g.1922 m. Ūkininkas iš Rūdžių k. Žuvo 1946 m. vasarą prie Gaurės.

635.    Sibaitis Antanas, Vinco, g.1912 m. Lapkalnio k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 25 ha). Išsilavinimas - aukštasis. Lietuvos karininkas. 1944-1945 m. vadovavo partizanų būriui.

636.    Silvestravičius Kazys, Petro, g.1910 m. Raičiškių k. Ariogalos vls., 14 ha žemės turinčio ūkininko šeimoje. Žuvo 1944 12 Grajauskų mūšyje. Sužeistas prasiveržė iš apsupties ir nušliaužė iki Gairauskų sodybos. Po ąžuolu, augančiu dar šiandien, stribas nurengė jo kailinius ir pats apsivilko, o rusišką milinę numetė.

637.    Simonavičius Jurgis, g.1915 m. Paalsio II k. Šimkaičių vls., ūkininkas. Žuvo mūšyje 1946 07 kartu su dešimčia vyrų. Kapas Skirsnemunėje.

638.    Sinickas Antanas-Žaibas, Dikas, g.1922 m.

639.    Siutelas Vladas, Prano, g.1926 m. Lembo k. Dirbo patėvio ūkyje. Partizanavo nuo 1946 m. Žuvo 1951 01 06 Lembo k.

640.    Skyriūtė Pranutė. Suimta 1948 04 19. Kalinta ir nukankinta Tauragės Šubartinėje.

641.    Sluoksnaitis Jonas, Mykolo, g.1927 m. Vozbutų k. Jurbarko vls. Partizanas, LLA narys. Žuvo 1945 m. (okupantai tėvą sušaudė už sūnų be teismo).

642.    Služinskas Antanas-Lapinas, g.1923 m. Ūkininkas iš Polų k. Eržvilko vls. 1948 04 nuteistas ir sušaudytas Paupio k.

643.    Služinskas Antanas, Juozo, iš Polų k. Žuvo 1947 09, palaidotas Šimkaičiuose.

644.Smetonius Andrius, g.1924 m. Dainių I k. Jurbarko vls. Žuvo 1945 m. žiemą.

645.    Šokas Česlovas, Aleksanddro, g.1924 m. Sakalų k. Grinkiškio vls. (tėvų ūkis 14 ha). 1945 01 01 enkavedistai sušaudė kartu su draugais, kad nepakluso mobilizacijos įsakymui.

646.    Soročka Leonas, g.1919 m. Žaibo būrio vadas. Palaikai atkasti 1990 m. prie Viduklės stribų būstinės.

647.    Sorotkinas Vacys, g.1917 m. Kalniškių k. Tauragės vls. Žuvo išduotas 1953 11 06 mūšyje kartu su žmona.

648.    Sorotkienė-Sakalauskaitė Elena, g.1927 m. Žuvo 1953 11 06 kartu su vyru. Sužeista nušovė leitenantą-čekis-tą. Liko 3 mėn. sūnus.

649.    Strainys Juozas, kilęs iš Rykiškių k. Batakių vls. Partizanas, LLA narys. Žuvo 1945 01 05 Užšešuvių miške, Batakių vls. (kartu su Stepu Norkumi).

650.    Stanevičius Juozas-Gediminas, Juozo. Buvęs pasienio policininkas. Partizanavo nuo 1947 m. Žuvo Skaudvilės miškuose.

651.    Stanišauskas Vincas, Kazio, g.1929 m. Kvėdarnos vls. Pajemiežio k. Dirbo 15 ha tėvu ūkyje. 1950 05 09 pradėjo slapstytis. 1951 02 04 užtroško slėptuvėje.

652.    Stankauskas Aleksas, g.1925 m. Šuliavos k. Raseinių aps.

653.    Stankus Juozas-Girėnas, Povilo, g.1924 m. Žvingių k. Šilalės vls. Dirbo tėvų ūkyje. Partizanavo nuo 1947 m. Kovojo prie Pajūrio k. Žuvo 1949 m. Pagramančio apylinkėse.

654.    Stankus Pranas-Gruodis, g.1918 m. Pavidaujo k. Nuo 1943 m. LLA narys. Partizanavo nuo 1944 m., vėliau - būrio vadas. Mirė 1951 m. Palaidotas Pavidaujo miške, kapas nežinomas.

655.    Starkus Jonas-Maželis, Stasio, g.1918 m. Pagirių k. Paupio būrio vadas. Žuvo 1948 03 15-16 naktį Žukaičių k.

656.    Stašinskas Vincas, Juozo, g.1919 m. Paliepių-Daujotėlių k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 14 ha). Žuvo 1945 01 15 mūšyje Zambiškio miške, Pabarčiaus būryje (viso 22 vyrai).

657.    Steigvilas Alfonsas, Jono, g.1926 m. prie Gaurės. Žuvo 1947 01 18 prie Kvėdarnos.

658.    Stelmokas Evaldas, kilęs iš Klaipėdos. Žuvo Tauragės miškuose.

659.    Stepaitis Augustinas, g.1897 m. Šakių aps. 1920 m. savanoris, 1941 m. sukilimo dalyvis Tauragėje. Mirė 1943 10 28 Tauragėje.

660.    Stepaitis Vytautas, kilęs iš Eržvilko vls. Žaliųjų miško eigulys. Partizanavo nuo 1946 m.(stribams sušaudžius šeimą) Rolando, Mindaugo būriuose. Žuvo 1946 m. Ridikiškių k. Panerinės miške.

661.    Stepaitis Zigmas iš Avietiškių k. (tėvas eigulys).

662.    Steponaitis Edmundas, g.1929 m. Užakmenių k. Eržvilko vls. Ūkininkas, partizanas ir ryšininkas, ištremtas į Igarką. 1964 m. grįžo. Miręs.

663.    Steponaitis Juozas, Stasio, g.1922 m. Paviščiovio k. Eržvilko vls. Ūkininkas. Žuvo 1947 m., palaidotas Šimkaičiuose.

664.    Steponas Vincas, g.1923 m. Milvidų k. Žuvo 1945 01 Juodžių miške.

665.    Stirbys Juozas-Rolandas iš Reisčių k. Laukuvos vls. Kovojo apie Laukuvą. Žuvo 1954 m. tarp Lukšto ir Biržulio ežerų.

666.    Stirbys Kazimieras, Jono, g.1914 m. Girkalnio vls. (ūkis - 3 ha žemės). Muzikantas, vadovavo kapelai. Žuvo 1947 12 02 mūšyje Birbiliškės miške (viso - 4 ar 5 vyrai: mokytojas iš Veliuonos, Vytautas ir Alfonsas Brazauskai iš Kaprinų k.)

667.    Stonienė-Jagminaitė Onutė, Antano, g.1926 m. Šilalės aps. Pajūrio vls. Spraudaičių k., V.Stonio žmona. Partizanavo (kartu su vyru) nuo 1949 m. Kovojo Pajūrio apylinkėse. Žuvo 1951 m. mūšyje prie Draudenio ežero Tauragės r. Butkų k.

668.    Stonys, partizanas-kulkosvaidininkas. 1947 m. per Sekmines enkavedistai apsupo jų bunkerį Gerviškės miške prie Didkiemio. Stonys, sunkiai sužeistas, dengė atsitraukiančius draugus, nukovė 6 kareivius ir pats susisprogdino.

669.    Stonys Antanas, Nikodemo, g.1922 m. Palokysčio k. Kvėdarnos vls. Šarkos (Juozo Vaičiulio) būrio partizanas. Žuvo 1947 m. prie Žygaičių k.

670.    Stonys Vincentas-Žalgiris, g.1913 m. Tauragės vls. Palokysčio k. Partizanavo nuo 1949 m. Žuvo 1951 m. mūšyje prie Draudenio ežero Tauragės r. Butkų k. kartu su žmona Onute. Kapas nežinomas.

671.    Stoškus Jonas-Skrajūnas, Juliaus, g.1928 m. Bažavalės k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 4 ha). Partizanavo nuo 1950 m. Žuvo 1953 01 04 gimtajame kaime pas Venclovą (kartu žuvo Vladas Gudžiūnas-Kęstutis).

672.    Stoškus Jonas-Eimutis, Petro, g.1913 m. Stambus ūkininkas iš Rūdžių, Eržvilko vls. Partizanavo nuo 1945 m., būrio vadas. Žuvo 1950 m. mūšyje Šakalinės miške (Eičių girininkija prie Tauragės) kartu su visu būriu (10 vyrų).

673.    Strainys Jonas-Saturnas, Juozo, g.1908 m. Batakių vls. Užšešuvių k. Ūkininkas. Partizanų kuopos vadas. Apsuptas nusišovė 1945 m. vasarą. Palaidotas kartu su Antanu Norkumi.

674.    Strumskis Jonas-Kalnelis, Vlado, g.1925 m. Šilainių k. Krakių vls. (tėvų ūkis 5 ha). Žuvo 1944 12 16. (Sužeistas Paliepių pušyne. Nenorėdamas apsunkinti draugų, atsisakė pagalbos ir nusišovė).

675.    Stulgaitis A., g.1921 m. Žuvo 1946 07 kautynėse Skirsnemunės k. Kartu žuvo dar 10 vyrų. Kapas Skirsnemunėje.

676.    Stumbras Aloyzas-Keleivis, g,1929m. Kelmės vls. Viduklės apyl. Žuvo 1951 m. Kelmės vls. Viduklės apyl.

677.    Stumbras Leonardas, g.1902 m. Vozbutuose, Jurbarko vls. LLA narys. 1944 m. suimtas ir be teismo sušaudytas Armenos pakrantėje.

678.    Sugintas Antanas. Žuvo 1946 01. Atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

679.    Sutkaitytė Anelė. Žuvo 1947 05 31 kartu su A.Juškiu prie Stakių.

680.    Svetlauskas Jonas, g.1923 m. Aukštuolių k. Žuvęs.

681.    Svirskis Kazys, g.1918 m. Malaitonių k. Josvainių vls. Ūkininkas (10 ha). Žuvo 1946 m. Labūnavos dvare.

682.    Šaltis Mečys. Atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

683.    Šaltys Antanas-Šalčiūnas, kilęs iš Jucaičių k. Šilalės vls. Kovojo antrame būryje. Žuvo 1953 m.

684.    Šaltys Bronius-Sakalas (Antano brolis). Žuvo 1947 m.

685.    Šaltys Jonas-Smilga (Antano brolis). Žuvo 1947 m.

686.    Šaltys Stasys-Laibutis (Antano brolis). Žuvo 1947 10 26. Kiaukų k.

687.    Šatkus Alfonsas-Dobilas, Nikodemo. Dobilo būrio partizanas. Žuvo išduotas F.Gaubčio 1950 05 07 Stribaičių k.

688.    Šatkus Stanislovas-Šaltis, Nikodemo. Žalgirio būrio partizanas. Žuvo 1950 m.

689.    Šatkus Zigmas-Šaltis, Šiaurys, g.1926 m. Trabūniškių k. Tauragės vls. Žalgirio būrio partizanas. Žuvo 1950 05 07 išduotas F.Gaubčio Stribaičių k. Tauragės r.

690.    Šaulys Vladas, g.1924 m. Žuvo 1945 m. Balandinės miške. Palaidotas Varlaukyje kartu su 7 partizanais.

691.    Ščepavičius Dominykas, g.1919 m. Konkojų k. Žuvo 1948 12 03 Bedančių-Plauginių miškuose.

692.    Šelferis Albertas. Žuvo kartu su V.Gužausku 1949 12 Plokščiuose.

693.    Šeputis Kazys-Dobilas, kilęs nuo Pūtvės k. Tauragės r. Būrio vado P.Karbausko pavaduotojas. Žuvo 1947 04 05 Gerviškės k. kartu su vadu.

694.    Šerputis Silvestras-Narsūnaitis, Jono, g.1931 m. Leviškių k. Šilalės vls. Šilalės gimnazijos mokinys. Partizanavo nuo 1951 m. Žuvo 1953 10 07 mūšyje Gvaldų k. Kvėdarnos apyl.

695.    Šidlauskas Juozas, Povilo, g.1925 m. Josvainių vls. (tėvų ūkis 10 ha). Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1945 m. mūšyje Šaravų miške su Pranu Barčiausku. Laidojo patys partizanai.

696.    Šiksnys Valensas, g.1925 m. Žuvo 1951 m. prie Žalpių.

697.    Šilingas Adomas, g.1915 m. (ne vietinis). Gyveno Pagausančių k. pas Jokimą. Žuvo 1949 m. Pakarklių k..

698.    Šimkevičius Edmundas, Aleksandro, g.1924 m. Raseinių m. Žuvo 1944 12 16 Paliepių pušyne.

699.    Šimkus Antanas, Petro, g.1914 m. Balneliškių k. Eržvilko vls. Kalvis, LLA narys nuo 1949 m. Žuvo 1950 12 12 su žmona Marijona Dirginčiūte mūšyje Globių miške. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

700.    Šimkus Kazys-Liudas, Vinco, g.1922 m. Rotulių k. Jurbarko vls. Baigė Jurbarko gimnaziją. Nuo 1944 m. LLA narys. Aido būrio partizanas, vėliau Skirsnemunės būrio vadas. Žuvo 1946 11 Globių miške. Palaikai išniekinti Jurbarko aikštėje.

701.    Šimonis Pranas. Atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

702.    Šimulynas Jonas. Ūkininkas iš Vencloviškių. Partizanas. Žuvo 1946 07 mūšyje (viso 10 vyrų). 1989 m. perlaidotas į Skirsnemunės kapines.

703.    Šimulynas Stasys, Jono brolis. Žuvo prie Raseinių.

704.    Širtienė Vladislova. Ūkininkė iš Pagirių k. Dirbančią prie namų nušovė Šėtos stribai 1946m. vasarą.

705.    Šležas Aleksas, Petro, g.1919 m. Karkasų k. Viduklės vls. Žuvo 1948 m.

706.    Šležas Steponas, Petro, g.1920. Žuvęs.

707.    Šmuila-Kovukas, g.1927 m. Motislių k. Seredžiaus vls. 1948 m.pabėgęs nuo išvežimo. Žuvo 1953 m. prie Seredžiaus (kartu su Jonyla).

708.    Šimulaitis, kilęs iš Šimkaičių. Žuvęs.

709.    Šniaukšta Vladas, g.1915 m. Šilalės vls. Jokūbaičių k. Ūkininko, turinčio nedaug žemės, sūnus. Žuvo 1947 m.

710.    Šniukšta Aleksas-Aras, Petro, g.1929 m. Šnipaičių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 10 ha). Partizanas nuo 1950 m. Žuvo 1952 07 kartu su broliu Kaziu ir Alfonsu Ožakausku kautynėse Aleknaičių miškuose.

711.    Šniukšta Kazys-Sakalas, Petro, g.1930 m. Šnipaičių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 10 ha). Partizanavo nuo 1950 m. pavasario. Žuvo 1952 07 kartu su broliu Aleksu ir Alfonsu Ožakausku, Tautusiu, Žvelgiu Aleknaičių miškuose.

712.    Štaras Augustas, Boleso, g.1914 m. Šulaičių k. Krakių vls. (tėvų ūkis 30 ha). Sužeistas 1944 12 16 Paliepių pušyno mūšyje. Gynėsi bunkeryje Zambiškių miške. Sužeistas mirė 1945 01 15. Palaidotas Šulaičių kapinaitėse.

713.    Štuikys Antanas, Motiejaus, g.1916 m. Šulaičių k. Krakių vls. (tėvų ūkis 12 ha). Žuvo 1944 12 16 Paliepių pušyno mūšyje.

714.    Štuikys Stasys, Motiejaus, g.1911 m. Šulaičių k. Krakių vls. Ūkininkas (12 ha žemės). Žuvo 1944 12 16 Paliepių pušyno mūšyje kartu su broliu Antanu.

715.    Šukauskas Zenas, Jurgio, g.1930 m. Pakarklių k. (tėvų ūkis 15 ha). Žuvo 1949 m. Pamituvyje.

716.    Šukutis Petras, Jono, g.1918 m. Pakalniškių k. Betygalos vls. Nukankintas kalėjime 1945 m.

717.    Šukutis Zenas, g.1918 m. Pakalniškių k. Betygalos vls. Siuvėjas. Tarnavo Nepriklausomos Lietuvos kariuomenėje. Partizanavo nuo 1944 m. ir netrukus žuvo.

718.    Šlušinskas Antanas, g.1924 m. Polų k. Eržvilko vls. Žuvo 1947 m. Palaidotas Šimkaičiuose.

719.    Švedas Petras, Petro, g.1909 m. Ūkininkas. Žuvo 1945 m. kartu su 5 vyrais kautynėse Balandinės miške. Palaidotas Vertimuose.

720.    Švedas Rapolas-Kuosa, Petro, g.1907 m. Ūkininkas prie Vertimų k. Partizanavo nuo 1945 06 27. 1946 11 suimtas prie Montvilų k., nuteistas 25 m. Žuvo 1950 m. Karagandos lageriuose.

721.    Tamošaitis Jonas iš Tukių k. Viduklės vls. Žuvo Bedančių miške.

722.    Tamulis Antanas, Kazio, g.1925 m. Ūkininkas iš Paparčių k. Šimkaičių vls. Partizanavo tėvas ir du sūnūs. Žuvo 1946 m. kartu su Steponaičiu. Palaidotas Šimkaičiuose.

723.    Tamulis Kazys-Perkūnas, Kazio, g.1926 m. Ūkininkas iš Paparčių k. Žuvo 1950 m. Palaidotas Šimkaičiuose.

724.    Tarvydas Zenius-Jogaila, kilęs iš Jurgaičių k. Šilutės vls. Žuvo 1951 m. Radvytyje.

725.    Teršalskis Alfredas, Albino, g.1922 m. Zacišio k. Betygalos vls. Dirbo tėvų ūkyje. Žuvo 1944 12 16 Paliepių pušyno mūšyje.

726.    Tervainis Rapolas. Aido būrio partizanas. Žuvo 1948 m. rudenį prie Miliušgirio k. (kartu su Rekašiumi). Kūnas išniekintas Jurbarko aikštėje.

727.    Tiškus Antanas, g.1920 m. Tarosų k. Betygalos vls. ūkininko šeimoje. Nukankintas per tardymus kalėjime 1944m.

728.    Titavičius Stasys iš Drebulių k. Šilutės vls. Ūkininko sūnus. Žuvo apie 1953 m. Šalpėnų k. Šilutės r.

729.    Tolišauskas Bronius-Grigas, Juozo, g.1916 m. Fermų k. Lietuvos kariuomenės puskarininkis. Ūkininkas. Nuo 1943 m. LLA narys (veikė kartu su kpt.Babiliumi). Nuo 1944m. Rolando būrio partizanas. Po Railos suėmimo - būrio vadas. Žuvo 1946 m. prie Paupio k. Kapas nežinomas.

730.    Tolišauskas Jonas, Juozo, g.1919 m. Fermų k. Siuvėjas. Nuo 1945 m. Rolando būrio partizanas. Žuvo 1946 03 01 prie Nemakščių k. Palaidotas Nemakščiuose.

731.    Tolišauskas Steponas-Poviliukas, Juozo, g.1922 m. Fermų k. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 04 Eržvilko vls. Paparčių miško mūšyje (kartu žuvo 11 partizanų, o vadas Gužas išbėgo). 1990 m. Eržvilke pastatytas paminklas.

732.    Tolišauskas Vytas, Juozo, g.1923 m. Fermų k. Eržvilko vls. Gimnazistas. LLA narys (veikė su kpt. Babiliumi). Partizanas nuo 1944 m. Žuvo 1945 12 30 Rud-kiškių k. pas Mankų (sukapojo).

733.    Tomkus Juozas-Juozas, Stasio, g.1924 m. Pašilaupių k. Ariogalos vls. ūkininko šeimoje. (Tėvas žuvo Rainiuose 1941 06 20). Žuvo 1950 07 22 mūšyje kartu su 5 vyrais.

734.    Trijonis Juozas-Marasas, kilęs iš Kiaukų k. Šilalės vls. Žuvo 1946 12 24 tarp Šilalės ir Skaudvilės.

735.    Trijonis Pranas-Jaunutis iš Kiaukų k. Šilalės vls. Vytauto (vadas F.Gaubtys) būrio partizanas. 1946 m. per Velykas kartu su Zenonu Pauliku-Klajūnu pas med.seserį Tauragėje užmigdytas, saugumiečių suimtas ir nuteistas sušaudyti. Sušaudytas ir Zenonas Paulikas.

736.    Trimakas Juozas, kilęs iš Bikuvėnų. Būrio vadas. Suimtas ir sušaudytas.

737.    Tverkus Ipolitas, g.1930 m. Pašaltuonio k. Raseinių aps. (tėvų ūkis 12 ha). Partizanavo nuo 1949 m. Sunkiai sužeistas mirė pas Vincą Baksaitį 1951 12 05. Kartu buvo J.Kapturauskas ir J.Petrauskas.

738.    Ulčinas Petras, g.1909 m. Nepriklausomos Lietuvos karininkas, kapitonas. Žuvęs.

739.    Ulevičius Vincas-Audrūnas (iš tikrųjų - Stasys Jarmala), g.1908 m. Bakšių k. Alytaus vls. 1948-1949 m. Eržvilko gimnazijos direktorius, LLA narys. 1949 07 02 suimtas. Po 3 dienų pabėgo iš Jurbarko kalėjimo. Kęstučio apygardos štabo narys. NKVD skyrė 25 000 rub. premiją už jo suėmimą. Žuvo 1949 10 02 Eimantų k. prie Pašaltuonio Švedo sodyboje.

740.    Ulickas Vytas, Broniaus, g.1930 m. Deveikiškių k. Krakių vls. Žuvo 1950 m. Deveikiškių k., Šilkaičių sodyboje.

741.    Undraitis-Paganinis, g.l919(?)m., kilęs iš Vargių k. Šakių aps. Rolando būrio partizanas (virėjas). Žuvo 1950 12 12 Globių miško bunkeryje. Palaidojimo vieta nežinoma.

742.    Urbonas Antanas, g.1946 m. Antvejų k. Čekiškės vls. Ūkininkas. 1945 m. pavasarį per sėją laukuose suėmė rusų kareiviai ir sušaudė Plikių giraitėje kartu su dviem gretimo kaimo vyrais.

743.    Urbonas Feliksas, g.1937 m. Jurėnų k. Šilalės vls. Žuvo 1959 05 04 Buišių k. Kvėdarnos vls. pas Kazį Nognių.

744.    Urbonas Stasys, g.1924 m. Pagirių k. Eržvilko vls. Girininkas. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 08 mūšyje prie Eržvilko. 1990 m. vasarą 11 partizanų pastatytas paminklas.

745.    Vaicekauskas Leonas, Jono, g.1923 m. Sakalų k. Grinkiškio vls. (tėvų ūkis 10 ha). Žuvo 1945 01 01 Graužų miške kartu su 3 draugais.

746.    Vaičiulis Jonas-Jurginas, Antano, g.1915 m. Bikavėnų k. Vainuto vls. Žuvo prie Jūros upės.

747.    Vaičiulis Juozas-Šarka, Antano, g.1916 m. Dirbo ūkyje. Žuvo 1953 m. Radvyčio miškuose.

748.    Vaičiulis Vincas-Papartis, Antano, g.1919 m. Bikavėnų k. Vainuto vls. Mokytojavo Žvingiuose. Žuvo Vainute kartu su broliu Antanu.

749.    Vainauskas Ignas, g.1908 m. Žuvęs.

750.    Vainius, kilęs iš Viduklės. Žuvęs.

751.    Vainorius Antanas, g.1913 m. Alfredavos k. Čekiškės vls. (tėvų ūkis 9 ha). Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1949 m. Bajenų miške.

752.    Vainorius Juozas, g.1915 m. Alfredavos k. Čekiškės vls. (tėvų ūkis 9 ha). Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1948 m. Šaravų miške.

753.    Vaitekūnas Jurgis, g.1893 m. Šėtkaimio k. Betygalos vls. (ūkis 7 ha). Muzikantas. Suimtas 1944 m. pabaigoje. 1945 m. pradžioje nukankintas Šiluvoje. Duktė Jadvyga (g.1930 m.), sūnus Juras (g.1934 m.) už pasipriešinimą okupantui teisti 25 metams. Grįžo po Stalino mirties.

754.    Vaitekūnas Kostas, Juozo, g.1896 m. Rubaičių k. Šiaulių aps. Mokytojas. Gyveno ir dirbo Armonų ir Sau-galių k. Raseinių aps. Suimtas 1945 12 27 ir nužudytas kalėjime.

755.    Vaitekūnas Zigmas, Tado, g.1929 m. Šėtkaimio k. Betygalos vls. ūkininko šeimoje (18 ha). Slaptos Betygalos moksleivių organizacijos narys. Daugumą suėmė ir teisė. Zigmas pasitraukė į mišką. Žuvo 1949 01 29 Lenčių miško kautynėse kartu su 7 vyrais.

756.    Vaitekūnas Jonas-Ūsas, Prano, g.1908 m. Kalniškių k. Vargoninkavo Stakiuose. Partizanavo nuo 1945 m. Žuvo 1946 06 14 Pavidaujo miške. Palaidotas Balandinės miške.

757.    Vaitkus-Šviesa. Žuvęs.

758.    Vaitkus-Kilpa, mokytojas iš Viduklės. Dirbo Birutės rinktinės štabe. Iš 20 apsuptyje buvusių partizanų vienintelis prasiveržė gyvas, bet vėliau - 1949 07 27 žuvo.

759.    Vaitkus Kostas, Felikso, g.1914 m. Armonų k. Betygalos vls. LLA narys. Partizanavo nuo 1944 m. Žuvo 1946 12 22.

760.    Valaitis Antanas, Martyno, g.1922 m. Lapkalnio k. Ariogalos vls. (tėvų ūkis 8 ha). Žuvo 1944 01 15 Zambiškių miške Pabarčiaus būryje. Kartu žuvo 22 vyrai.

761.    Valaitis Kazys, g.1923 m. Paparčių k. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 04 Paparčių miško kautynėse. Eržvilke 11 partizanų pastatytas paminklas.

762.    Valaitis Pranas-Bičiulis, Jono, g.1921 m. Sarakiškių k. Jogailos būrio partizanas. Žuvo 1953 01 03 Butkaičių k.

763.    Valakaitis Juozas, kilęs iš Šiluvos vls. Žuvo 1946 03 19.

764.    Valakaitis Romas, kilęs iš Šiluvos vls. Žuvo 1946 03 19 kartu su broliu Juozu.

765.    Valiušis Bolesas, Kazio, g.1912 m. Valatkaičių k. (ūkis 15 ha). 1944 m. ruošėsi kulti. Talkos metu atvykę čekistai apiplėšė, gyvulius išvarė, trobesius uždegė, šeimininką, brolį Joną ir sesers vyrą Vaclovą Gesaitį iš Kubuldžių k. sušaudė (viso 4 vyrus).

766.    Valiušis Jonas, Kazio, g.1909 m. Valatkaičių k. Ūkininkas. Žuvo 1944 m. pabaigoje (sušaudytas kartu su broliu Bolesu).

767.    Vandalauskas, g.1923 Karionių k. Josvainių vls. Partizanas. Žuvęs.

768.    Vandys Matas, g.1911 m. Vozbutuose, Jurbarko vls. LLA narys. Žuvęs.

769.    Vaštakas Antanas.

770.    Velička-Albinukas, kilęs iš Verepų. Suimtas Viduklės vls. Mirė lageryje.

771.    Venckus. Mokytojas. 1946 06 13 pabėgo iš Šubartinės ir netrukus žuvo.

772.    Venclauskas Benadas, Stasio, g.1921 m. Raseinių aps. Pakapurnio k. (tėvų ūkis 15 ha), išsilavinimas - pradinis.

773.    Venclauskas Jonas, Stasio, g. 1918 m. Raseinių aps. Pakapurnio k. (tėvų ūkis 16 ha). Siuvėjas. Partizanavo nuo 1944 m. Sužeistas mūšyje ties Vidukle ir stribų surištas sugebėjo susisprogdinti.

774.    Venclauskas Steponas, Tauragės gimnazijos mokytojas. Dirbo Kęstučio apygardos štabe. Žuvo 1949 06 08.

775.    Venckaitis Steponas, g.1924 m. Mokytojas iš Tauragės. Dirbo Kęstučio apygardos štabe. Žuvo 1949 06 08.

776.    Verba Juozas, Adulio, g.1929 m. Pušų k. Viduklės vls. Žuvo Ižiniškių k. kartu su Juozu Lembučiu.

777.    Venskus Steponas-Švitrinas, kovojęs Vilko būryje.

778.    Veselis Juozas-Balandis, Jono, g.1922 m. Vėžlaukių k. Tauragės vls. Partizanavo nuo 1945 m. Skirsnemunės būryje. Žuvo 1946 07 (viso 10 vyrų) Skirsnemuniškių k. mūšyje. 1989 08 29 perlaidotas į Skirsnemunės kapines.

779.    Veverskis Kazys, g.1921 m. Kalvių k. Veliuonos vls. Vilniaus universiteto studentas-teisininkas. Nuo 1943 m. LLA vadovas. Žuvo 1944 12 28 prie Raudondvario.

780.    Vidauskas Jonas. Žuvo 1951 10. Atpažintas masiniame kape Skaudvilėje 1990 m.

781.    Vidikas Antanas, Prano, g.1924 m. Kunigiškių k. Ariogalos vls. 1944 m., Kalėdų pirmą dieną Pagojo dvare juos apsupo enkavedistai. Sužeistas prasiveržė iš apsupties ir, pasibaigus šoviniams, paskutine granata susisprogdino.

782.    Vilčinskas Jonas-Algis, Kazimiero, g.1930 m. Pantvardžio k. Jurbarko vls. Nuo 1949 m. Žemaičio (Pavidaujo) būrio ryšininkas. Nusišovė 1952 m.

783.    Vitkus Juozas, kilęs iš Levaniškių k. Šilalės vls. Žuvo Rietavo miškuose.

784.    Vitkus Vincas-Žvirblis, Vinco, g.1916 m. Lapkalnio k. Šilalės vls. (tėvų ūkis 6-7 ha). Partizanavo nuo 1946 m. Likimas nežinomas.

785.    Volskis Petras, Jono, g.1910 m. Šližių k. Ariogalos vls. Ūkininkas (11 ha). Žuvo 1945 01 15 Zambiškių miško kautynėse kartu su Pabarčiaus būriu (viso 22 vyrai).

786.    Zaturskas Kleopas-Anupras, Aleksandro, g.1922 m. Girdžių k. Partizanavo nuo 1945 05. Žuvo 1945 12 12 Kavolių k. (kartu su Ūsu).

787.    Zaturskas Stasys-Bronius, Aleksandro, g.1925 m. Ūkininkas iš Girdžių k. Partizanavo nuo 1945 m. (kartu su broliu). Žuvo 1948 08 28 Jokūbaičių k. Palaidotas Jurbarke.

788.    Zikis Stasys, g.Norgailiškių k. Betygalos vls. Partizanas. Žuvęs.

789.    Zinkus Petras, g.1925 m. Šveisčių k. Batakių vls. Ūkininkas. Žuvo 1945 m. Balandines miške (paminklas pastatytas Varlaukyje).

790.    Zubas Antanas-Laimutis, g.1923 m. Žiburių k. Gaurės vls. Žuvo 1952 05 29 mūšyje Gaurės k. Stribaičių k. plytinėje kartu su Antanu Milkintu.

791.    Žemaitis Jonas-Vytautas, Jono, g.1909 m. Kiaulininkų k. Šiluvos vls. mažažemio ūkininko šeimoje. 1938 m. baigė artilerijos akademiją Prancūzijoje. Nepriklausomos Lietuvos gen. štabo kapitonas. LLA narys nuo 1943 m. Nuo 1945 06 02 Žebenkšties rinktinės štabo viršininkas ir vadas. 1947 05 25 po J.Kasperavičiaus žūties išrinktas Kęstučio apygardos, o 1948 07

05 - Jūros srities vadu. 1949-1951 m. Lietuvos Laisvės kovų sąjūdžio Tarybos prezidiumo pirmininkas ir ginkluotųjų pajėgų vyriausiasis vadas. 1951 12 sužeistas ir paraližiuotas gydėsi Šimkaičių miško 43 kvartalo bunkeryje prie Pavidaujo. Saugumo susektas 1953 05 29. 1954 11 14 sušaudytas. Kapas nežinomas.

792.    Žalkauskas Bronius, g.1928 m. Partizanas. Žuvo 1951 m. 1990 m. palaikai atkasti prie Viduklės stribų būstinės.

793.    Žaltauskas Stasys, g.1920 m. Partizanas. Žuvęs.

794.    Žandaravičius Viktoras-Vadas, g.1913 m. Šaravų k. Josvainių vls. Ūkininkas (12 ha). Žuvo 1946 m. prie Labūnavos.

795.    Žemaitis Reinholdas, Leonardo, g.1927 m. Dūdlaukio k. Šimkaičių vls. Raseinių aps. Studentas medikas. Kęstučio apygardos štabo ryšininkas. 1947 04 suimtas Kaune, nuteistas 25 m. 1956 m. grįžo į Lietuvą. Mirė 1975 m.

796.    Žickus Stasys, g.1915 m. Norgeliškių k. Betygalos vls. Partizanas. Žuvo 1944 m. Žaiginio miške.

797.    Žičkus Izidorius-Jaunutis, Jono, g.1920 m. Sarakiškių k. Buvęs stribas. Partizanavo nuo 1946 m. Jogailos būryje. Susisprogdino bunkeryje 1950 02 05 Butkaičių k.

798.    Žičkus Jonas, Juozo, g.1922 m. Čepaičių k. mažažemio šeimoje. Eržvilko bažnyčios vargonininkas, rašydavęs partizanams dainas. Žuvo 1947 06 11 Tadaušavo k. 1991 04 27 perlaidotas į Eržvilko kapines.

799.    Žika Stasys, Stasio, g.1923 m. Ilgižių k. Betygalos vls. (tėvų ūkis 16 ha). Atleistas nuo karinės tarnybos (viena koja trumpesnė). 1945 m. žiemą sušaudytas prie namų, nes atsikalbinėjo prieš siautėjančius okupantus.

800.    Žilaitis Gediminas, Stasio, g.1929 m. Gimnazistas iš Lapgirių. Žuvo 1947 03 07 prie Eržvilko, Butkaičių k. Kapas Šimkaičiuose.

801.    Žilaitis Juozas, Antano, g.1924 m. Jakaičių k. Ūkininkas. Partizanavo nuo 1944 m. žiemos Aido būryje. Žuvo 1945 07 Kažemėkų k. 1989 08 20 perlaidotas į Skirsnemunės kapines.

802.    Žilienė-Stankutė-Juodakė Kostė, kilusi iš Laukuvos. Žuvo Čirėnų k. mūšio metu kartu su vyru.

803.    Žilinskas Jonas, g.1919 m. Griaužų k. Josvainių vls. Ūkininkas (12 ha). Žuvo 1946 m. Labūnavos dvare.

804.    Žilys Antanas (Kostės Žilienės vyras) iš Mičių k. Laukuvos vls. Žuvo Girėnų k. mūšyje kartu su žmona.

805.    Živatkauskas, buvęs stribas, Kubiliaus atvestas pas partizanus. Žuvo 1945 05 22 prie Plėkų dvaro su A.Cielskiu. Palaikai išniekinti Eržvilko aikštėje.

806.    Žyvatauskaitė Petrė-Grušė, Prano, g.1925 m. Smukių k. Žuvo Bedančių miške. 1990 m. atpažinta masiniame kape Skaudvilėje.

807.    Žyvatauskas Antanas-Skelvis, Prano, g.1920 m. Smukių k. Žuvo 1946 m. prie Viduklės.

808.    Žyvatauskas Bronius, kilęs iš Viduklės. Partizanas. 1950 m. enkavedistų nukankintas Klaipėdos kalėjime.

809.    Žyvatauskas Jonas, Prano, g.1922 m. Smukių k. Partizanas. Žuvo Bedančių miške.

810.    Žukauskaitė Vera, g.1930 m. Viduklės vls. Žuvo 1949 m.

811.    Žukauskas Albinas, Jono, g.1927 m. Lukšių k. Ūkininkas, LLA narys. Nuo 1946 02 Aido (Paulaičio) būrio partizanas. Žuvo 1947 m. vasarą Kajotų k. Kapas nežinomas.

812.    Žukauskas Jonas-Juraitis, Antano, g.1926 m. Pašlynio k. Raseinių vls. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 04 kartu su dviem broliais mūšyje prie Paparčių k. Šimkaičių vis.

813.    Žukauskas Petras, Antano, g.1922 m. Pašlynio k. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04 04 Paparčių k. Šimkaičių vls. (kartu su dviem broliais). 1990 m. vienuolikai žuvusių kovotojų Eržvilke pastatytas paminklas.

814.    Žukauskas Stasys iš Panemunės k. Jurbarkos vls. Partizanas. Žuvęs.

815.    Žukauskas Steponas-Jurgutis, Antano, g.1924 m. Pašlynio k. Mindaugo būrio partizanas. Žuvo 1947 04

16 mūšyje Paparčių k. Šimkaičių vls. Kartu žuvo visas vienuolikos vyrų būrys. 1990 m. Eržvilke pastatytas paminklas.

816.    Žvalionis Antanas, Antano, g.1929 m. Ilgižių k. Betygalos vls. Raseinių aps. ūkininko šeimoje. Partizanavo nuo 1946 m. 1948 m. apie rugpjūčio mėn. keturi vyrai stovyklavo mažame miškelyje Kymantų k. teritorijoje. Čia juos apsupo enksvedistai. Antaną sunkiai sužeidė pirmieji šūviai. Jis gynėsi lengvuoju kulkosvaidžiu, kol ginklas užsikirto. Antanas žuvo gindamas draugus.

Žuvę partizanai, kurių žinomi tik slapyvardžiai

817.    Banga, partizanas iš Ariogalos vls. Žuvo 1950 07 22 kartu su A.Meškausku Daugėliškio miške.

818.    Kalnius, partizanass iš Ariogalos vls. Žuvo 1950 07 22 kartu su A. Meškausku Daugėliškio miške.

819.    Laimutis, Eimučio būrio partizanas. Žuvo Šakalinės miške prie Tauragės kartu su visu būriu.

820.    Mokytojas iš Užumedžio mokyklos, Viduklės vls. Žuvo 1946 m. pas Ignatavičių prie Dubysos.

821.    Veliuonos mokyklos mokytojas. Žuvo 1947 12 02 Bir-biliškės miške kartu su Vytautu ir Alfonsu Brazauskais, K.Stirbiu.

822.    Perkūnas, partizanas vokietis iš Šilalės vls.

823.    Putinas, kilęs nuo Švėkšnos. Žuvęs.

824.    Šabaniauskas, tarnavęs pas ūkininką Balčių Gvaldų k. Išėjo į mišką ir žuvo prie Vainuto.

825.    Ūsas, g.1915 m. Kalnujų k. Žuvo 1945 12 12 Girdžių k. kartu su K.Zaturskiu. Kūnai išniekinti Jurbarko aikštėje.

826.    Vėjas, Vertimų parapijos klebono bernas. Žuvo 1945 07 Balandinės miško bunkeryje kartu su penkiais vyrais. Palaidotas bendrame kape Vertimuose.

827.    Vienuolė, Pastirbenio (Krakių vls.) pradžios mokyklos mokytoja. Gyveno Paliepių k. Ariogalos vls. Po pamokų ėjo namo. 1944 12 16 rusų įgulos, traukdamosi po Paliepių pušyno mūšio, šaudė į kiekvieną sutiktą. Taip žuvo Vienuolė.

828.    Gvildys-Žiedas iš Globių k. Eržvilko vls. Eimučio būrio partizanas. Žuvo 1949 m.

TURINYS

Lietuvos Laisvės Armijos kariai Vakarų Lietuvoje
(Kęstučio apygarda) ................................................7

Lydžio rinktinės partizanai ir jų likimai ....................45

Kęstučio apygardos žuvusių partizanų sąrašas..........76

Vytautas Slapšinskas Laisvės Vytis Lietuvos Laisvės Armijos kariai Vakarų Lietuvoje (Kęstučio apygarda)

Redaktoriai: Kęstutis Kasparas (ats.),

Irma Džiugienė, Zita Paulauskaitė.

Maketavo Vitalija Vitkutė.

Tekstą rinko Modesta Baublytė, Violeta Jakučiūnaitė.

SL 290. Leido Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių sąjunga. Spausdino SPAB "Aušra", Vytauto pr. 23, 3000 Kaunas. Užsakymo Nr. 1662 . Tiražas 1000 egz.